# Euroopa Liidu L 69/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik4. märts 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 69

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik4. märts 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/362, 24. veebruar 2022, millega muudetakse direktiive 1999/62/EÜ, 1999/37/EÜ ja (EL) 2019/520 seoses sõidukite maksustamisega teatavate taristute kasutamise eest | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/362, 24. veebruar 2022, millega muudetakse direktiive 1999/62/EÜ, 1999/37/EÜ ja (EL) 2019/520 seoses sõidukite maksustamisega teatavate taristute kasutamise eest

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/363, 24. jaanuar 2022, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa seoses selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loeteludega, kust on lubatud liitu tuua teatavaid kalandustooteid (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/364, 3. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/365, 3. märts 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1624, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses sellise korra ning standardvormide ja -mallidega, mida kasutatakse teabe esitamiseks eesmärgiga koostada kriisilahenduskavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/59/EL (
  1
  ) | 60 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/366, 3. märts 2022, millega peatatakse osaliselt Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamine | 105 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/367, 2. märts 2022, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 1200 all)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/368, 18. veebruar 2022, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2218 menetluse kohta, mis välistab töötajate olulise mõju eeldamise järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiilile (EKP/2022/6) | 117 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 72/2020, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/369] | 123 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 73/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/370] | 125 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 74/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega telekommunikatsiooniseadmeid käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/371] | 127 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 75/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/372] | 129 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 76/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/373] | 131 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 77/2022, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/374] | 133 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/363, 24. jaanuar 2022, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa seoses selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loeteludega, kust on lubatud liitu tuua teatavaid kalandustooteid (
  1
  )

1

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/364, 3. märts 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

45

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/365, 3. märts 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1624, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses sellise korra ning standardvormide ja -mallidega, mida kasutatakse teabe esitamiseks eesmärgiga koostada kriisilahenduskavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/59/EL (
  1
  )

1

60

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/366, 3. märts 2022, millega peatatakse osaliselt Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamine

105

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/367, 2. märts 2022, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 1200 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 1200 all)

1

107

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2022/368, 18. veebruar 2022, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2218 menetluse kohta, mis välistab töötajate olulise mõju eeldamise järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiilile (EKP/2022/6)

117

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 72/2020, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/369]

123

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 73/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/370]

125

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 74/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega telekommunikatsiooniseadmeid käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/371]

127

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 75/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/372]

129

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 76/2021, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/373]

131

*

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 77/2022, 8. veebruar 2022, mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/374]

133

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/264 (millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus ( ELT L 42 I, 23.2.2022 ) | 135 |
| | * | Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/266 (mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena valitsuse kontrolli alt väljas olevate Ukraina Donetski ja Luganski oblastite tunnustamisele ja korraldusele siirda nendele aladele Venemaa relvajõud) parandus ( ELT L 42 I, 23.2.2022 ) | 136 |
| | * | Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta määruse (EL) 2022/259 (millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 42 I, 23.2.2022 ) | 137 |

Parandused

*

Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/264 (millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus ( ELT L 42 I, 23.2.2022 )

( ELT L 42 I, 23.2.2022 )

135

*

Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/266 (mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena valitsuse kontrolli alt väljas olevate Ukraina Donetski ja Luganski oblastite tunnustamisele ja korraldusele siirda nendele aladele Venemaa relvajõud) parandus ( ELT L 42 I, 23.2.2022 )

( ELT L 42 I, 23.2.2022 )

136

*

Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta määruse (EL) 2022/259 (millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 42 I, 23.2.2022 )

( ELT L 42 I, 23.2.2022 )

137

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2022/362,

24. veebruar 2022,

millega muudetakse direktiive 1999/62/EÜ, 1999/37/EÜ ja (EL) 2019/520 seoses sõidukite maksustamisega teatavate taristute kasutamise eest

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ sätestatud eesmärkide saavutamine (eelkõige kohaldada täielikult põhimõtteid „saastaja maksab“ ja „kasutaja maksab“, luua tulu ja tagada transpordisektorisse tulevikus tehtavate investeeringute rahastamine) on olnud aeglane ja maanteetaristu kasutamise maksustamine on liidus jätkuvalt ebaühtlane. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ sätestatud eesmärkide saavutamine (eelkõige kohaldada täielikult põhimõtteid „saastaja maksab“ ja „kasutaja maksab“, luua tulu ja tagada transpordisektorisse tulevikus tehtavate investeeringute rahastamine) on olnud aeglane ja maanteetaristu kasutamise maksustamine on liidus jätkuvalt ebaühtlane.

| (2) | Selles valges raamatus soovitab komisjon „viia lõpule väliskulude täielik ja kohustuslik arvessevõtmine (sealhulgas lisaks müra, kohaliku saaste ja liiklusummikutega seotud kuludele ka infrastruktuuri kulumisega seotud kulude kohustuslik arvessevõtmine) maantee- ja raudteetranspordi valdkonnas“. |
| --- | --- |

(2)

Selles valges raamatus soovitab komisjon „viia lõpule väliskulude täielik ja kohustuslik arvessevõtmine (sealhulgas lisaks müra, kohaliku saaste ja liiklusummikutega seotud kuludele ka infrastruktuuri kulumisega seotud kulude kohustuslik arvessevõtmine) maantee- ja raudteetranspordi valdkonnas“.

| (3) | Kaupa ja reisijaid vedavate sõidukite liikumine on üks saasteainete õhkupaiskamist põhjustavaid tegureid. Sellised saasteained, mis on väga kahjulikud inimeste tervisele ja halvendavad liidu välisõhu kvaliteeti, on näiteks PM2,5, NO2 ja O3. Euroopa Keskkonnaameti 2020. aastal koostatud hinnangu kohaselt põhjustas pikaajaline kokkupuutumine nende kolme saasteainega 2018. aastal liidus vastavalt 379 000, 54 000 ja 19 400 inimese enneaegse surma. |
| --- | --- |

(3)

Kaupa ja reisijaid vedavate sõidukite liikumine on üks saasteainete õhkupaiskamist põhjustavaid tegureid. Sellised saasteained, mis on väga kahjulikud inimeste tervisele ja halvendavad liidu välisõhu kvaliteeti, on näiteks PM2,5, NO2 ja O3. Euroopa Keskkonnaameti 2020. aastal koostatud hinnangu kohaselt põhjustas pikaajaline kokkupuutumine nende kolme saasteainega 2018. aastal liidus vastavalt 379 000, 54 000 ja 19 400 inimese enneaegse surma.

| (4) | Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on Euroopas ainuüksi maanteeliikluse müra kõige kahjulikumate keskkonnast lähtuvate stressitegurite hulgas õhusaaste järel teisel kohal. Liiklusmürast tingitud südamehaiguste tõttu sureb igal aastal enneaegselt vähemalt 9 000 inimest. |
| --- | --- |

(4)

Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on Euroopas ainuüksi maanteeliikluse müra kõige kahjulikumate keskkonnast lähtuvate stressitegurite hulgas õhusaaste järel teisel kohal. Liiklusmürast tingitud südamehaiguste tõttu sureb igal aastal enneaegselt vähemalt 9 000 inimest.

| (5) | Euroopa Keskkonnaameti Euroopa õhu kvaliteeti käsitleva 2020. aasta aruande kohaselt oli maanteetransport 2018. aastal suurima NOx heitega ning suuruselt teine tahmasaastet tekitav sektor. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Keskkonnaameti Euroopa õhu kvaliteeti käsitleva 2020. aasta aruande kohaselt oli maanteetransport 2018. aastal suurima NOx heitega ning suuruselt teine tahmasaastet tekitav sektor.

| (6) | Oma 20. juuli 2016. aasta teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ teatas komisjon, et teeb ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ, (4) et võimaldada ka CO2 heite erinevustel põhinevat maksustamist ning laiendada mõningaid kõnealuse direktiivi põhimõtteid bussidele, sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele. |
| --- | --- |

(6)

Oma 20. juuli 2016. aasta teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ teatas komisjon, et teeb ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ, (4) et võimaldada ka CO2 heite erinevustel põhinevat maksustamist ning laiendada mõningaid kõnealuse direktiivi põhimõtteid bussidele, sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele.

| (7) | Võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada liidu kliima- ja energiaeesmärke 2030. aastaks ja sellele järgneval ajal, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1242 (5) uute raskesõidukite CO2 heite vähendamise eesmärgid 2025. ja 2030. aastaks vastavalt 15 % ja 30 % madalamale kui kindlakstehtud keskmine CO2 heide. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada liidu kliima- ja energiaeesmärke 2030. aastaks ja sellele järgneval ajal, kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1242 (5) uute raskesõidukite CO2 heite vähendamise eesmärgid 2025. ja 2030. aastaks vastavalt 15 % ja 30 % madalamale kui kindlakstehtud keskmine CO2 heide.

| (8) | Autoveo siseturu väljakujundamiseks õiglastel konkurentsitingimustel tuleks norme kohaldada ühtselt. Üks käesoleva direktiivi peamisi eesmärke on kaotada kasutajatevahelised konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

(8)

Autoveo siseturu väljakujundamiseks õiglastel konkurentsitingimustel tuleks norme kohaldada ühtselt. Üks käesoleva direktiivi peamisi eesmärke on kaotada kasutajatevahelised konkurentsimoonutused.

| (9) | Ehkki maanteetranspordisektor on oluline, mõjutavad kõik raskesõidukid oluliselt maanteetaristut ja tekitavad õhusaastet. Vaatamata kergsõidukite majanduslikule ja sotsiaalsele tähtsusele põhjustavad need enamiku maanteetranspordi heite ja ummikutega seotud negatiivsest keskkonna- ja sotsiaalmõjust. Võrdse kohtlemise ja ausa konkurentsi huvides tuleks tagada, et sõidukid, millele ei ole direktiivi 1999/62/EÜ seni kohaldatud, hõlmatakse tee- ja kasutusmaksude osas sellesse raamistikku. Nimetatud direktiivi kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada raskesõidukitele, mis ei ole ette nähtud kaubaveoks, ja kergsõidukitele, sealhulgas sõiduautodele. |
| --- | --- |

(9)

Ehkki maanteetranspordisektor on oluline, mõjutavad kõik raskesõidukid oluliselt maanteetaristut ja tekitavad õhusaastet. Vaatamata kergsõidukite majanduslikule ja sotsiaalsele tähtsusele põhjustavad need enamiku maanteetranspordi heite ja ummikutega seotud negatiivsest keskkonna- ja sotsiaalmõjust. Võrdse kohtlemise ja ausa konkurentsi huvides tuleks tagada, et sõidukid, millele ei ole direktiivi 1999/62/EÜ seni kohaldatud, hõlmatakse tee- ja kasutusmaksude osas sellesse raamistikku. Nimetatud direktiivi kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada raskesõidukitele, mis ei ole ette nähtud kaubaveoks, ja kergsõidukitele, sealhulgas sõiduautodele.

| (10) | Et takistada liikluse suundumist maksuvabadele teedele, millel võib olla suur mõju liiklusohutusele ja teedevõrgu optimaalsele kasutamisele, peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada teemakse oma teevõrgu kõigil osadel. |
| --- | --- |

(10)

Et takistada liikluse suundumist maksuvabadele teedele, millel võib olla suur mõju liiklusohutusele ja teedevõrgu optimaalsele kasutamisele, peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada teemakse oma teevõrgu kõigil osadel.

| (11) | Selleks et tagada taristumaksu süsteemi järjekindel ja ühtlustatud kohaldamine kogu liidus ning võrdne olukord kaubaveo vallas, on oluline, et erinevate teemaksukordade puhul arvutatakse kulusid ühtviisi. Võttes arvesse asjaolu, et olemasolevad kontsessioonilepingud võivad sisaldada käesolevas direktiivis sätestatust erinevat korda, peaks liikmesriikidel olemasolevate kontsessioonilepingute rahalise elujõulisuse tagamiseks olema lubatud vabastada need teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest kuni nende lepingute olulise muutmiseni. Samuti on liikmesriikidel võimalus püüda viia kehtivad lepingud vastavusse liidu või liikmesriigi õigusraamistikus tehtud muudatustega või hinnata võimalust kohaldada CO2 heite ja õhusaaste väliskulumaksu ja/või nende heidetega seotud alandatud maksumäära, juhul kui kontsessiooni teemakse käesoleva direktiivi kohaselt ei diferentseerita. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada taristumaksu süsteemi järjekindel ja ühtlustatud kohaldamine kogu liidus ning võrdne olukord kaubaveo vallas, on oluline, et erinevate teemaksukordade puhul arvutatakse kulusid ühtviisi. Võttes arvesse asjaolu, et olemasolevad kontsessioonilepingud võivad sisaldada käesolevas direktiivis sätestatust erinevat korda, peaks liikmesriikidel olemasolevate kontsessioonilepingute rahalise elujõulisuse tagamiseks olema lubatud vabastada need teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest kuni nende lepingute olulise muutmiseni. Samuti on liikmesriikidel võimalus püüda viia kehtivad lepingud vastavusse liidu või liikmesriigi õigusraamistikus tehtud muudatustega või hinnata võimalust kohaldada CO2 heite ja õhusaaste väliskulumaksu ja/või nende heidetega seotud alandatud maksumäära, juhul kui kontsessiooni teemakse käesoleva direktiivi kohaselt ei diferentseerita.

| (12) | Ajapõhised kasutusmaksud ei kajasta oma olemuse tõttu täpselt tee kasutamisega tegelikult kaasnevaid kulusid ega ole sarnastel põhjustel tõhusad keskkonnasõbralikuma ja tulemuslikuma tegevuse stimuleerimisel või ummikute vähendamisel. Selleks et tagada kasutajate nõusolek tulevastele teemaksu kogumise süsteemidega, tuleks liikmesriikidel siiski lubada osana laiemast liikuvusteenuste paketist sisse viia asjakohased maksukogumissüsteemid. Kõnealused süsteemid peaksid tagama taristukulude õiglase jaotumise ning kajastama põhimõtet „saastaja maksab“. Iga liikmesriik, kes sellise süsteemi kehtestab, peaks tagama, et see on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/520 (6). Võttes arvesse raskesõidukite märkimisväärset mõju maanteetaristule ja nende panust õhusaastesse, peaksid raskesõidukid olema täpsete maksustamissüsteemide peamine sihtrühm. Eelkõige tuleks selleks, et edendada raskesõidukitega keskkonnasõbralikumaid ja tõhusamaid vedusid, järk-järgult kaotada ajapõhised kasutusmaksud üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgus, kuna see võrk sisaldab olemasolevaid liiklusvajadusi arvesse võttes üleeuroopalise transpordivõrgu strateegiliselt olulisimaid transpordisõlmi ja ühendusi.
  Pidades silmas ajalooliselt kujunenud asjaolusid ning arvestades teemaksude kehtestamisega kaasnevaid väljakutseid ja märkimisväärset halduskoormust, oleks liikmesriikide huvides piisavalt pikk üleminekuperiood, mille jooksul peaks neil olema võimalik kehtestada või säilitada ajapõhiseid kasutusmakse. Pärast sellist üleminekuperioodi peaks liikmesriikidel olema võimalik igakülgselt põhjendatud juhul kohaldada oma üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu lõikudel raskesõidukite suhtes täielikult ajapõhiseid kasutusmakse. Sellised igakülgselt põhjendatud juhud peaksid piirduma juhtudega, kui teemaksu kohaldamine raskesõidukite suhtes tooks võrreldes eeldatava tulu või kasuga kaasa ebaproportsionaalsed haldus-, investeerimis- ja tegevuskulud, näiteks asjaomaste teelõikude piiratud pikkuse, suhteliselt väikese rahvastikutiheduse või suhteliselt väikese liiklustiheduse tõttu, või kui teemaksu kohaldamine tooks kaasa liikluse ümbersuunamise, millel on negatiivne mõju liiklusohutusele või rahvatervisele. See võimalus on igakülgselt põhjendatud juhtudel liikmesriikide jaoks vajalik oluliste avaliku huviga seotud kaalutluste puhul, näiteks väikese rahvastikutihedusega piirkondade raske olukord ja eraldatus, liiklusohutus või rahvatervis. Lisaks tuleks nendel igakülgselt põhjendatud juhtudel järgida ajapõhiste kasutusmaksude kohaldamisel menetlusnõudeid: kohustust hinnata sellise süsteemi vajalikkust ja kohustust teavitada komisjoni selle kohaldamisest. Selline teavitus peaks sisaldama põhjuseid, milles täpsustatakse üksikasjalikke asjaolusid, mis on seotud üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu lõikudega, kus ajapõhiseid kasutusmakse kohaldatakse. |
| --- | --- |

(12)

Ajapõhised kasutusmaksud ei kajasta oma olemuse tõttu täpselt tee kasutamisega tegelikult kaasnevaid kulusid ega ole sarnastel põhjustel tõhusad keskkonnasõbralikuma ja tulemuslikuma tegevuse stimuleerimisel või ummikute vähendamisel. Selleks et tagada kasutajate nõusolek tulevastele teemaksu kogumise süsteemidega, tuleks liikmesriikidel siiski lubada osana laiemast liikuvusteenuste paketist sisse viia asjakohased maksukogumissüsteemid. Kõnealused süsteemid peaksid tagama taristukulude õiglase jaotumise ning kajastama põhimõtet „saastaja maksab“. Iga liikmesriik, kes sellise süsteemi kehtestab, peaks tagama, et see on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/520 (6). Võttes arvesse raskesõidukite märkimisväärset mõju maanteetaristule ja nende panust õhusaastesse, peaksid raskesõidukid olema täpsete maksustamissüsteemide peamine sihtrühm. Eelkõige tuleks selleks, et edendada raskesõidukitega keskkonnasõbralikumaid ja tõhusamaid vedusid, järk-järgult kaotada ajapõhised kasutusmaksud üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgus, kuna see võrk sisaldab olemasolevaid liiklusvajadusi arvesse võttes üleeuroopalise transpordivõrgu strateegiliselt olulisimaid transpordisõlmi ja ühendusi.

Pidades silmas ajalooliselt kujunenud asjaolusid ning arvestades teemaksude kehtestamisega kaasnevaid väljakutseid ja märkimisväärset halduskoormust, oleks liikmesriikide huvides piisavalt pikk üleminekuperiood, mille jooksul peaks neil olema võimalik kehtestada või säilitada ajapõhiseid kasutusmakse. Pärast sellist üleminekuperioodi peaks liikmesriikidel olema võimalik igakülgselt põhjendatud juhul kohaldada oma üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu lõikudel raskesõidukite suhtes täielikult ajapõhiseid kasutusmakse. Sellised igakülgselt põhjendatud juhud peaksid piirduma juhtudega, kui teemaksu kohaldamine raskesõidukite suhtes tooks võrreldes eeldatava tulu või kasuga kaasa ebaproportsionaalsed haldus-, investeerimis- ja tegevuskulud, näiteks asjaomaste teelõikude piiratud pikkuse, suhteliselt väikese rahvastikutiheduse või suhteliselt väikese liiklustiheduse tõttu, või kui teemaksu kohaldamine tooks kaasa liikluse ümbersuunamise, millel on negatiivne mõju liiklusohutusele või rahvatervisele. See võimalus on igakülgselt põhjendatud juhtudel liikmesriikide jaoks vajalik oluliste avaliku huviga seotud kaalutluste puhul, näiteks väikese rahvastikutihedusega piirkondade raske olukord ja eraldatus, liiklusohutus või rahvatervis. Lisaks tuleks nendel igakülgselt põhjendatud juhtudel järgida ajapõhiste kasutusmaksude kohaldamisel menetlusnõudeid: kohustust hinnata sellise süsteemi vajalikkust ja kohustust teavitada komisjoni selle kohaldamisest. Selline teavitus peaks sisaldama põhjuseid, milles täpsustatakse üksikasjalikke asjaolusid, mis on seotud üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu lõikudega, kus ajapõhiseid kasutusmakse kohaldatakse.

| (13) | Liikmesriikidel, kes käesoleva direktiivi jõustumisel kohaldavad oma üleeuroopalises transpordivõrgu põhivõrgus või selle osas teemakse, peaks olema võimalik kehtestada kombineeritud maksustamissüsteem kõigi raskesõidukite või teatavat liiki raskesõidukite jaoks. See variant peaks siiski olema võimalik üksnes üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu teemaksusüsteemi jätkuna ja täiendusena seal, kus asuvad üleeuroopalise põhitranspordivõrgu või selle osa strateegiliselt kõige olulisemad transpordisõlmed ja ühendused. See süsteem võimaldaks liikmesriikidel laiendada ja avardada põhimõtete „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ rakendamist väljapoole maksustatavat võrku, kohaldades kasutusmakse üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu nendes osades, mis ei ole teemaksudega kaetud, või teatavat liiki raskesõidukitele, näiteks teatava kaaluga sõidukitele, mille suhtes teemaksu ei kohaldata. Kombineeritud maksustamissüsteem aitaks seega liikmesriikidel teha täiendavaid edusamme ja tagada keskkonnahoidlikuma maanteetranspordi, eelkõige seal, kus maksustamissüsteem puudub ja kus teemaksud ei ole majanduslikult tasuvad või sotsiaalselt vastuvõetavad. Selleks et täielikult järgida säästva liikuvuse põhimõtteid, peaks kõnealuste kasutusmaksude maksimumsumma varieeruma vastavalt sõiduki Euro-heitgaasiklassile ja CO2 heite klassile. Kõiki neid kaalutlusi arvesse võttes oleks sellise aja- ja vahemaapõhist lähenemisviisi kombineeriva süsteemi kohaldamisel vaieldamatult palju eeliseid; seetõttu peaks selle kohaldamine olema täielikult ajapõhiste süsteemide puhul võimalik ka pärast üleminekuperioodi lõppu. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist peaksid liikmesriigid raskeveokitele teemakse kehtestades kehtestama tee- või kasutusmaksud kõigile raskeveokitele. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikidel, kes käesoleva direktiivi jõustumisel kohaldavad oma üleeuroopalises transpordivõrgu põhivõrgus või selle osas teemakse, peaks olema võimalik kehtestada kombineeritud maksustamissüsteem kõigi raskesõidukite või teatavat liiki raskesõidukite jaoks. See variant peaks siiski olema võimalik üksnes üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu teemaksusüsteemi jätkuna ja täiendusena seal, kus asuvad üleeuroopalise põhitranspordivõrgu või selle osa strateegiliselt kõige olulisemad transpordisõlmed ja ühendused. See süsteem võimaldaks liikmesriikidel laiendada ja avardada põhimõtete „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ rakendamist väljapoole maksustatavat võrku, kohaldades kasutusmakse üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu nendes osades, mis ei ole teemaksudega kaetud, või teatavat liiki raskesõidukitele, näiteks teatava kaaluga sõidukitele, mille suhtes teemaksu ei kohaldata. Kombineeritud maksustamissüsteem aitaks seega liikmesriikidel teha täiendavaid edusamme ja tagada keskkonnahoidlikuma maanteetranspordi, eelkõige seal, kus maksustamissüsteem puudub ja kus teemaksud ei ole majanduslikult tasuvad või sotsiaalselt vastuvõetavad. Selleks et täielikult järgida säästva liikuvuse põhimõtteid, peaks kõnealuste kasutusmaksude maksimumsumma varieeruma vastavalt sõiduki Euro-heitgaasiklassile ja CO2 heite klassile. Kõiki neid kaalutlusi arvesse võttes oleks sellise aja- ja vahemaapõhist lähenemisviisi kombineeriva süsteemi kohaldamisel vaieldamatult palju eeliseid; seetõttu peaks selle kohaldamine olema täielikult ajapõhiste süsteemide puhul võimalik ka pärast üleminekuperioodi lõppu. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist peaksid liikmesriigid raskeveokitele teemakse kehtestades kehtestama tee- või kasutusmaksud kõigile raskeveokitele.

| (14) | „Kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtete tugevdamisel tuleks võtta arvesse liikmesriikide või nende tee- ja kasutusmaksusüsteemide teatavaid omadusi. Näiteks peaks eriti hõredalt asustatud piirkondade või eriti suure tee- või kasutusmaksuga maksustatud teedevõrgu puhul olema võimalik teha teatavate teelõikude suhtes erand. |
| --- | --- |

(14)

„Kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtete tugevdamisel tuleks võtta arvesse liikmesriikide või nende tee- ja kasutusmaksusüsteemide teatavaid omadusi. Näiteks peaks eriti hõredalt asustatud piirkondade või eriti suure tee- või kasutusmaksuga maksustatud teedevõrgu puhul olema võimalik teha teatavate teelõikude suhtes erand.

| (15) | Mõnes liikmesriigis on suur maksukogumisvõrgustik, mis hõlmab palju rohkem kiirteid ja maanteid kui need, mis kuuluvad üleeuroopalisse transpordivõrku. Tee- või kasutusmaksude kohaldamine kõigi raskeveokite suhtes tooks seega kaasa oluliselt suurema koormuse, eriti väikestele ja keskmise suurusega käsitööndusettevõtetele (millest paljud tegutsevad ehitusalal ning tavaliselt ei paku transporditeenuseid). See koormus tooks omakorda kaasa kõrgemad hinnad näiteks ehituse valdkonnas. Hinnatõus võib tähendada, et eelkõige tulevased investeeringud, näiteks majade ja korterite energiatõhusamaks renoveerimisse ning eluasemetehnoloogia moderniseerimisse, lükatakse edasi või jäetakse koguni tegemata. Samuti läbivad käsitööndusettevõtted mõnikord sõidukeid kasutades pikki vahemaid oma teenuste pakkumiseks ning neid teekondi ei saa hõlpsasti läbida teisi transpordiliike kasutades. Peale selle on maapiirkondade äriühingud, kes sealse väiksema rahvastikutiheduse ja nõudluse tõttu sõltuvad teenuste osutamisest ja ehitustegevusest suurlinnapiirkondades, võrreldes suurlinnades või suurlinnapiirkondade lähistel tegutsevate ettevõtetega ebasoodsas konkurentsiolukorras. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda võimalus näha ette teatavaid maksuvabastusi, näiteks sõidukite suhtes, mida juht kasutab oma töö käigus tema kasutuses olevate materjalide, seadmete või masinate veoks või käsitöötoodete kohaletoimetamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Mõnes liikmesriigis on suur maksukogumisvõrgustik, mis hõlmab palju rohkem kiirteid ja maanteid kui need, mis kuuluvad üleeuroopalisse transpordivõrku. Tee- või kasutusmaksude kohaldamine kõigi raskeveokite suhtes tooks seega kaasa oluliselt suurema koormuse, eriti väikestele ja keskmise suurusega käsitööndusettevõtetele (millest paljud tegutsevad ehitusalal ning tavaliselt ei paku transporditeenuseid). See koormus tooks omakorda kaasa kõrgemad hinnad näiteks ehituse valdkonnas. Hinnatõus võib tähendada, et eelkõige tulevased investeeringud, näiteks majade ja korterite energiatõhusamaks renoveerimisse ning eluasemetehnoloogia moderniseerimisse, lükatakse edasi või jäetakse koguni tegemata. Samuti läbivad käsitööndusettevõtted mõnikord sõidukeid kasutades pikki vahemaid oma teenuste pakkumiseks ning neid teekondi ei saa hõlpsasti läbida teisi transpordiliike kasutades. Peale selle on maapiirkondade äriühingud, kes sealse väiksema rahvastikutiheduse ja nõudluse tõttu sõltuvad teenuste osutamisest ja ehitustegevusest suurlinnapiirkondades, võrreldes suurlinnades või suurlinnapiirkondade lähistel tegutsevate ettevõtetega ebasoodsas konkurentsiolukorras. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda võimalus näha ette teatavaid maksuvabastusi, näiteks sõidukite suhtes, mida juht kasutab oma töö käigus tema kasutuses olevate materjalide, seadmete või masinate veoks või käsitöötoodete kohaletoimetamiseks.

| (16) | Puuetega inimeste jaoks võib olla oluline võimalus kasutada probleemsete kohalike teede asemel teemaksuga maksustatavaid teid, nagu kiirteed, tunneleid või sildu. Selleks, et võimaldada puuetega inimestel kasutada teemaksuga maksustavaid teid ilma täiendava halduskoormuseta, peaks liikmesriikidel olema lubatud vabastada puuetega inimeste sõidukid teemaksu või kasutusmaksu tasumise kohustusest. |
| --- | --- |

(16)

Puuetega inimeste jaoks võib olla oluline võimalus kasutada probleemsete kohalike teede asemel teemaksuga maksustatavaid teid, nagu kiirteed, tunneleid või sildu. Selleks, et võimaldada puuetega inimestel kasutada teemaksuga maksustavaid teid ilma täiendava halduskoormuseta, peaks liikmesriikidel olema lubatud vabastada puuetega inimeste sõidukid teemaksu või kasutusmaksu tasumise kohustusest.

| (17) | Liikmesriike tuleks ergutada võtma sõiduautode suhtes teede taristumaksusüsteemide kohaldamisel arvesse sotsiaal-majanduslikke tegureid. Näiteks saaks sagedaste kasutajate liigse karistamise vältimiseks sõiduautodega seotud makse kohandada. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriike tuleks ergutada võtma sõiduautode suhtes teede taristumaksusüsteemide kohaldamisel arvesse sotsiaal-majanduslikke tegureid. Näiteks saaks sagedaste kasutajate liigse karistamise vältimiseks sõiduautodega seotud makse kohandada.

| (18) | Eriti tähtis on, et liikmesriigid kehtestaksid õiglase maksusüsteemi, ja eelkõige sellise, mis ei karista neid erasõidukite kasutajaid, kes maal või raskesti ligipääsetavas või eraldatud piirkonnas elamise tõttu on sunnitud maksustatavaid teid sagedamini kasutama. |
| --- | --- |

(18)

Eriti tähtis on, et liikmesriigid kehtestaksid õiglase maksusüsteemi, ja eelkõige sellise, mis ei karista neid erasõidukite kasutajaid, kes maal või raskesti ligipääsetavas või eraldatud piirkonnas elamise tõttu on sunnitud maksustatavaid teid sagedamini kasutama.

| (19) | Nii nagu raskesõidukite puhul, on oluline tagada, et kui liikmesriigid kehtestavad väikeste tarbesõidukite suhtes kohaldatavaid ajapõhiseid makse, on need proportsionaalsed, sealhulgas juhul, kui kasutamise kestus on lühem kui üks aasta. Sellega seoses tuleb arvesse võtta asjaolu, et kergsõidukite kasutusmustrid on raskesõidukite omadest erinevad. Proportsionaalsete ajapõhiste maksude arvutamise aluseks võib võtta kättesaadavad andmed sõidumustrite kohta. |
| --- | --- |

(19)

Nii nagu raskesõidukite puhul, on oluline tagada, et kui liikmesriigid kehtestavad väikeste tarbesõidukite suhtes kohaldatavaid ajapõhiseid makse, on need proportsionaalsed, sealhulgas juhul, kui kasutamise kestus on lühem kui üks aasta. Sellega seoses tuleb arvesse võtta asjaolu, et kergsõidukite kasutusmustrid on raskesõidukite omadest erinevad. Proportsionaalsete ajapõhiste maksude arvutamise aluseks võib võtta kättesaadavad andmed sõidumustrite kohta.

| (20) | Direktiivi 1999/62/EÜ kohaselt võib kehtestada väliskulumaksu, mille tase on ligilähedane vastava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele. See meetod on osutunud kõige õiglasemaks ja tõhusamaks viisiks, et võtta arvesse raskesõidukite tekitatud õhusaaste ja müra negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele, ning sellega tagataks raskesõidukite õiglane panus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/50/EÜ (7) kehtestatud õhukvaliteedinormide ja kohaldatavate müra piirmäärade või eesmärkide saavutamisse. Selliste maksude kohaldamist tuleks seetõttu lihtsustada. Väliskulude maksustamist tuleks kohaldada süstemaatilisemalt. Selleks et aidata saavutada põhimõtte „saastaja maksab“ täielikku kohaldamist, peaksid liikmesriigid vähemalt õhusaaste puhul kohaldama taristumaksuga hõlmatud võrgustikus raskesõidukite suhtes väliskulude maksustamist. |
| --- | --- |

(20)

Direktiivi 1999/62/EÜ kohaselt võib kehtestada väliskulumaksu, mille tase on ligilähedane vastava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele. See meetod on osutunud kõige õiglasemaks ja tõhusamaks viisiks, et võtta arvesse raskesõidukite tekitatud õhusaaste ja müra negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele, ning sellega tagataks raskesõidukite õiglane panus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/50/EÜ (7) kehtestatud õhukvaliteedinormide ja kohaldatavate müra piirmäärade või eesmärkide saavutamisse. Selliste maksude kohaldamist tuleks seetõttu lihtsustada. Väliskulude maksustamist tuleks kohaldada süstemaatilisemalt. Selleks et aidata saavutada põhimõtte „saastaja maksab“ täielikku kohaldamist, peaksid liikmesriigid vähemalt õhusaaste puhul kohaldama taristumaksuga hõlmatud võrgustikus raskesõidukite suhtes väliskulude maksustamist.

| (21) | Selleks tuleks maksimaalne kaalutud keskmine väliskulumaks asendada lihtsasti kohaldatavate võrdlusväärtustega, mida ajakohastatakse vastavalt inflatsioonile, teaduse arengule seoses maanteetranspordi väliskulu hindamisega ning sõidukipargi koosseisu muutumisele. |
| --- | --- |

(21)

Selleks tuleks maksimaalne kaalutud keskmine väliskulumaks asendada lihtsasti kohaldatavate võrdlusväärtustega, mida ajakohastatakse vastavalt inflatsioonile, teaduse arengule seoses maanteetranspordi väliskulu hindamisega ning sõidukipargi koosseisu muutumisele.

| (22) | Taristumaksu diferentseerimine Euro-heitgaasiklassi järgi on aidanud kaasa keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutamisele. Sõidukipargi uuenemise tõttu muutub siiski sellisel meetodil maksude diferentseerimine linnadevahelises transpordivõrgus keskpikas perspektiivis eeldatavasti vähem tõhusaks. Seega võiks liikmesriikidel olla lubatud lõpetada teemaksude diferentseerimine nimetatud meetodil. |
| --- | --- |

(22)

Taristumaksu diferentseerimine Euro-heitgaasiklassi järgi on aidanud kaasa keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutamisele. Sõidukipargi uuenemise tõttu muutub siiski sellisel meetodil maksude diferentseerimine linnadevahelises transpordivõrgus keskpikas perspektiivis eeldatavasti vähem tõhusaks. Seega võiks liikmesriikidel olla lubatud lõpetada teemaksude diferentseerimine nimetatud meetodil.

| (23) | Samal ajal, kuna raskesõidukite CO2 heite osakaal suureneb, tuleks kehtestada taristumaksude ja kasutusmaksude diferentseerimine CO2 heite klassi järgi, millega oleks võimalik aidata kaasa olukorra parandamisele kõnealuses valdkonnas. Ühiste kasutusmaksude süsteemide puhul, mis võivad aidata kaasa jätkuvale ühtlustamisele, on diferentseerimise rakendamine keerulisem, eelkõige tingimuste tõttu, millele sellised ühised süsteemid peavad vastama. Kuna osalevad liikmesriigid peavad kokku leppima kasutusmaksust saadava tulu jaotamises, samas kui selle tase on piiratud käesoleva direktiivi sätetega, ning muutma rahvusvahelisi kokkuleppeid, on sellisel konkreetsel juhul põhjendatud lisaaja andmine CO2 heitel põhineva diferentseerimise rakendamiseks. Igal juhul tuleks diferentseerimine kavandada nii, et see oleks kooskõlas määrusega (EL) 2019/1242. |
| --- | --- |

(23)

Samal ajal, kuna raskesõidukite CO2 heite osakaal suureneb, tuleks kehtestada taristumaksude ja kasutusmaksude diferentseerimine CO2 heite klassi järgi, millega oleks võimalik aidata kaasa olukorra parandamisele kõnealuses valdkonnas. Ühiste kasutusmaksude süsteemide puhul, mis võivad aidata kaasa jätkuvale ühtlustamisele, on diferentseerimise rakendamine keerulisem, eelkõige tingimuste tõttu, millele sellised ühised süsteemid peavad vastama. Kuna osalevad liikmesriigid peavad kokku leppima kasutusmaksust saadava tulu jaotamises, samas kui selle tase on piiratud käesoleva direktiivi sätetega, ning muutma rahvusvahelisi kokkuleppeid, on sellisel konkreetsel juhul põhjendatud lisaaja andmine CO2 heitel põhineva diferentseerimise rakendamiseks. Igal juhul tuleks diferentseerimine kavandada nii, et see oleks kooskõlas määrusega (EL) 2019/1242.

| (24) | Seni, kuni CO2 heidet hakatakse arvestama sobivamate vahendite abil, nagu süsinikukomponendiga ühtlustatud kütusemaksud, või kuni maanteetranspordi suhtes hakatakse kohaldama heitkogustega kauplemise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada ka CO2 heite kulusid kajastavat väliskulumaksu. Kui see on teaduslikult põhjendatud, peaks liikmesriikidel olema võimalik kohaldada CO2 heite eest kõrgemaid väliskulumakse kui käesolevas direktiivis sätestatud võrdlusväärtused. |
| --- | --- |

(24)

Seni, kuni CO2 heidet hakatakse arvestama sobivamate vahendite abil, nagu süsinikukomponendiga ühtlustatud kütusemaksud, või kuni maanteetranspordi suhtes hakatakse kohaldama heitkogustega kauplemise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada ka CO2 heite kulusid kajastavat väliskulumaksu. Kui see on teaduslikult põhjendatud, peaks liikmesriikidel olema võimalik kohaldada CO2 heite eest kõrgemaid väliskulumakse kui käesolevas direktiivis sätestatud võrdlusväärtused.

| (25) | Et edendada üleminekut keskkonnasõbralikumale raskesõidukite sõidukipargile, peaks taristu- ja kasutusmaksude diferentseerimine nende CO2 heite põhjal olema kohustuslik, välja arvatud siis, kui kohaldatakse CO2 heite väliskulumaksu. |
| --- | --- |

(25)

Et edendada üleminekut keskkonnasõbralikumale raskesõidukite sõidukipargile, peaks taristu- ja kasutusmaksude diferentseerimine nende CO2 heite põhjal olema kohustuslik, välja arvatud siis, kui kohaldatakse CO2 heite väliskulumaksu.

| (26) | Selleks et premeerida parimate keskkonnanäitajatega raskesõidukite kasutamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada kõige suuremaid maksuvähendusi sõidukite suhtes, mida käitatakse väljalasketoru heitgaase tekitamata. Heiteta sõidukite kasutuselevõtu täiendavaks edendamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud need ajutiselt teemaksudest vabastada. Samadel põhjustel ning kindlustamaks, et teemaksusoodustusega sõidukite osakaal püsiks aastate vältel stabiilsena, tagades liikmesriikidele pikaajalise planeerimiskindluse teemaksust saadava tulu osas, tuleks uued sõidukid jaotada CO2 heite klassidesse vastavalt nende tulemuslikkusele lineaarse heitkoguste vähendamise trajektoori suhtes ajavahemikus 2021–2030, nagu on määratletud määruses (EL) 2019/1242. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et premeerida parimate keskkonnanäitajatega raskesõidukite kasutamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada kõige suuremaid maksuvähendusi sõidukite suhtes, mida käitatakse väljalasketoru heitgaase tekitamata. Heiteta sõidukite kasutuselevõtu täiendavaks edendamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud need ajutiselt teemaksudest vabastada. Samadel põhjustel ning kindlustamaks, et teemaksusoodustusega sõidukite osakaal püsiks aastate vältel stabiilsena, tagades liikmesriikidele pikaajalise planeerimiskindluse teemaksust saadava tulu osas, tuleks uued sõidukid jaotada CO2 heite klassidesse vastavalt nende tulemuslikkusele lineaarse heitkoguste vähendamise trajektoori suhtes ajavahemikus 2021–2030, nagu on määratletud määruses (EL) 2019/1242.

| (27) | Selleks et tagada vähese heitega ja heitevabade sõidukite kasutuselevõtu soodustamiseks mõeldud CO2 heitel põhinevate maksude ja CO2 heite väliskulumaksude diferentseerimise tõhusus ja sidusus ning tagada direktiivi 1999/62/EÜ ühtne kohaldamine kõigi muude tulevikus vastu võetavate maanteetranspordiga seotud CO2 heite maksustamise vahenditega, peaks komisjon õigeaegselt hindama nende maksude tõhusust ja vajalikkust. Selle hindamise alusel peaks komisjon tegema asjakohasel juhul ettepaneku CO2 heitel põhinevate maksude ja CO2 heite väliskulumaksude diferentseerimist käsitlevate sätete muutmiseks, et vältida topeltmaksustamist erinevate CO2 heite maksustamise vahenditega. Kuigi tulevane meede peaks tagama õiguskindluse ja erinevate normide sidusa kohaldamise, peaks käesolev direktiiv selgitama, et, liikmesriigid ei peaks olema kohustatud kohaldama käesolevas direktiivis sätestatud CO2 heite diferentseerimise süsteemi pärast kuupäeva, mil hakatakse kohaldama mõnda muud maanteetranspordi suhtes kohaldatavat CO2 heite maksustamise vahendit, mis võidakse liidu tasandil vastu võtta, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ, otsust (EL) 2015/1814 ja määrust (EL) 2015/757 [2021/0211 (COD)], ettepaneku alusel. Kui vahepeal võetakse vastu mõni muu maanteetranspordi suhtes kohaldatav CO2 heite maksustamise vahend, peaks CO2 heite väliskulumaksude tase piirduma sellega, mis on vajalik nende väliskulude arvessevõtmiseks ning komisjonile tuleks anda õigus kohandada IIIc lisas sätestatud kontrollväärtusi delegeeritud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada vähese heitega ja heitevabade sõidukite kasutuselevõtu soodustamiseks mõeldud CO2 heitel põhinevate maksude ja CO2 heite väliskulumaksude diferentseerimise tõhusus ja sidusus ning tagada direktiivi 1999/62/EÜ ühtne kohaldamine kõigi muude tulevikus vastu võetavate maanteetranspordiga seotud CO2 heite maksustamise vahenditega, peaks komisjon õigeaegselt hindama nende maksude tõhusust ja vajalikkust. Selle hindamise alusel peaks komisjon tegema asjakohasel juhul ettepaneku CO2 heitel põhinevate maksude ja CO2 heite väliskulumaksude diferentseerimist käsitlevate sätete muutmiseks, et vältida topeltmaksustamist erinevate CO2 heite maksustamise vahenditega. Kuigi tulevane meede peaks tagama õiguskindluse ja erinevate normide sidusa kohaldamise, peaks käesolev direktiiv selgitama, et, liikmesriigid ei peaks olema kohustatud kohaldama käesolevas direktiivis sätestatud CO2 heite diferentseerimise süsteemi pärast kuupäeva, mil hakatakse kohaldama mõnda muud maanteetranspordi suhtes kohaldatavat CO2 heite maksustamise vahendit, mis võidakse liidu tasandil vastu võtta, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ, otsust (EL) 2015/1814 ja määrust (EL) 2015/757 [2021/0211 (COD)], ettepaneku alusel. Kui vahepeal võetakse vastu mõni muu maanteetranspordi suhtes kohaldatav CO2 heite maksustamise vahend, peaks CO2 heite väliskulumaksude tase piirduma sellega, mis on vajalik nende väliskulude arvessevõtmiseks ning komisjonile tuleks anda õigus kohandada IIIc lisas sätestatud kontrollväärtusi delegeeritud õigusaktidega.

| (28) | Liidu autopärandi kaitsmiseks peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel makstavate erinevate tasude kohandamisel paigutama ajaloolise väärtusega sõidukid erikategooriasse. |
| --- | --- |

(28)

Liidu autopärandi kaitsmiseks peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel makstavate erinevate tasude kohandamisel paigutama ajaloolise väärtusega sõidukid erikategooriasse.

| (29) | Praegu ei määratleta määruses (EL) 2019/1242 heitkoguste vähendamise trajektoore raskesõidukite rühmade puhul, mis ei ole hõlmatud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punktidega a–d. Pidades silmas nimetatud määruse artiklit 15 on võimalik, et seda määrust tulevikus muudetakse ja et ka nende sõidukirühmade puhul määratletakse heitkoguste vähendamise trajektoorid. Kui selline muudatuse vastu võetakse, tuleks raskesõidukite taristumaksude ja kasutusmaksude diferentseerimist vastavalt CO2 heite klassidele 2 ja 3 kohaldada ka asjaomaste sõidukirühmade suhtes. Kui sellist muudatust vastu ei võta, tuleks kõnealuste sõidukirühmade diferentseerimist kohaldada ainult CO2 heite klasside 1, 4 ja 5 suhtes. |
| --- | --- |

(29)

Praegu ei määratleta määruses (EL) 2019/1242 heitkoguste vähendamise trajektoore raskesõidukite rühmade puhul, mis ei ole hõlmatud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punktidega a–d. Pidades silmas nimetatud määruse artiklit 15 on võimalik, et seda määrust tulevikus muudetakse ja et ka nende sõidukirühmade puhul määratletakse heitkoguste vähendamise trajektoorid. Kui selline muudatuse vastu võetakse, tuleks raskesõidukite taristumaksude ja kasutusmaksude diferentseerimist vastavalt CO2 heite klassidele 2 ja 3 kohaldada ka asjaomaste sõidukirühmade suhtes. Kui sellist muudatust vastu ei võta, tuleks kõnealuste sõidukirühmade diferentseerimist kohaldada ainult CO2 heite klasside 1, 4 ja 5 suhtes.

| (30) | Komisjon peaks asjakohasel juhul kaaluma ettepaneku tegemist direktiivi 1999/62/EÜ muutmiseks, et kehtestada CO2 heite klassid 2 ja 3 kõikidele raskesõidukitele, järgides praegu määrusega (EL) 2019/1242 reguleeritavate raskesõidukite CO2 heite suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, kui kõnealuse määruse kohaldamisala laiendatakse teistele raskesõidukitele. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon peaks asjakohasel juhul kaaluma ettepaneku tegemist direktiivi 1999/62/EÜ muutmiseks, et kehtestada CO2 heite klassid 2 ja 3 kõikidele raskesõidukitele, järgides praegu määrusega (EL) 2019/1242 reguleeritavate raskesõidukite CO2 heite suhtes kohaldatavaid põhimõtteid, kui kõnealuse määruse kohaldamisala laiendatakse teistele raskesõidukitele.

| (31) | Käesolev direktiiv peaks edendama CO2 heite vähendamist raskeveokite ja nende haagiste ning poolhaagiste kombinatsioonide tehniliste täiustuste abil. Seetõttu on käesoleva direktiiviga nähtud ette vähese CO2 heitega raskeveokite teemaksude vähendamine. Täieliku regulatiivse järjepidevuse huvides peaks komisjon, siis kui on olemas õiguslikult sertifitseeritud väärtused haagiste ja poolhaagiste mõju kohta raskeveokite kombinatsioonide CO2 heitele, esitama asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku direktiivi 1999/62/EÜ muutmiseks, et võtta selliseid sertifitseeritud väärtusi arvesse käesoleva direktiiviga sätestatud teemaksude vähendamise kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(31)

Käesolev direktiiv peaks edendama CO2 heite vähendamist raskeveokite ja nende haagiste ning poolhaagiste kombinatsioonide tehniliste täiustuste abil. Seetõttu on käesoleva direktiiviga nähtud ette vähese CO2 heitega raskeveokite teemaksude vähendamine. Täieliku regulatiivse järjepidevuse huvides peaks komisjon, siis kui on olemas õiguslikult sertifitseeritud väärtused haagiste ja poolhaagiste mõju kohta raskeveokite kombinatsioonide CO2 heitele, esitama asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku direktiivi 1999/62/EÜ muutmiseks, et võtta selliseid sertifitseeritud väärtusi arvesse käesoleva direktiiviga sätestatud teemaksude vähendamise kindlaksmääramisel.

| (32) | Selleks et jätkuvalt edendada sõidukipargi uuendamist ja vältida kasutatud raskesõidukite turul moonutusi, tuleks CO2 heite klassidesse 2 ja 3 kuuluvate sõidukite liigitus pärast esmast registreerimist iga kuue aasta järel uuesti läbi vaadata. Halduskoormuse minimeerimiseks ei tohiks see mõjutada enne ümberliigitamise kuupäeva kehtivate kasutusmaksude kehtivust. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et jätkuvalt edendada sõidukipargi uuendamist ja vältida kasutatud raskesõidukite turul moonutusi, tuleks CO2 heite klassidesse 2 ja 3 kuuluvate sõidukite liigitus pärast esmast registreerimist iga kuue aasta järel uuesti läbi vaadata. Halduskoormuse minimeerimiseks ei tohiks see mõjutada enne ümberliigitamise kuupäeva kehtivate kasutusmaksude kehtivust.

| (33) | Kasutusmaksusüsteemides tehtava ümberliigitamise jõustumise puhul sõltub sobiva mudeli valik teatavatest kaalutlustest seoses sellise ümberliigitamise halduslike tagajärgede ja tuludele avalduva mõjuga. Seetõttu tuleks võimalus teha otsus ümberliigitamise rakendamise kohta kasutusmaksusüsteemides jätta liikmesriikidele (või ühiste süsteemide puhul asjaomasele liikmesriikide rühmale). |
| --- | --- |

(33)

Kasutusmaksusüsteemides tehtava ümberliigitamise jõustumise puhul sõltub sobiva mudeli valik teatavatest kaalutlustest seoses sellise ümberliigitamise halduslike tagajärgede ja tuludele avalduva mõjuga. Seetõttu tuleks võimalus teha otsus ümberliigitamise rakendamise kohta kasutusmaksusüsteemides jätta liikmesriikidele (või ühiste süsteemide puhul asjaomasele liikmesriikide rühmale).

| (34) | Selleks et tagada CO2 heitel põhineva teemaksu diferentseerimise ühtne kohaldamine, on vaja muuta nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ (8) kehtestades juhul, kui raskesõidukite vastavustunnistusel on märgitud nende CO2 eriheide, kohustuse märkida see ka nende registreerimistunnistusel. Kui määrust (EL) 2019/1242 muudetakse viisil, mis mõjutab vähese CO2 heitega kütuste kasutamisest tuleneva CO2 heite arvestust, võib olla asjakohane, et komisjon hindaks vajadust suurendada käesoleva direktiivi ja selliste muudatuste vahelist sidusust. On oluline tagada, et maksukogumisteenuse raames kasutatavad sõiduki seadmestikud sisaldaksid andmeid raskesõidukite CO2 heite ja CO2 heite klassi kohta ning et sellised andmed oleksid kättesaadavad liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks, nagu on sätestatud direktiivis (EL) 2019/520. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et tagada CO2 heitel põhineva teemaksu diferentseerimise ühtne kohaldamine, on vaja muuta nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ (8) kehtestades juhul, kui raskesõidukite vastavustunnistusel on märgitud nende CO2 eriheide, kohustuse märkida see ka nende registreerimistunnistusel. Kui määrust (EL) 2019/1242 muudetakse viisil, mis mõjutab vähese CO2 heitega kütuste kasutamisest tuleneva CO2 heite arvestust, võib olla asjakohane, et komisjon hindaks vajadust suurendada käesoleva direktiivi ja selliste muudatuste vahelist sidusust. On oluline tagada, et maksukogumisteenuse raames kasutatavad sõiduki seadmestikud sisaldaksid andmeid raskesõidukite CO2 heite ja CO2 heite klassi kohta ning et sellised andmed oleksid kättesaadavad liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks, nagu on sätestatud direktiivis (EL) 2019/520.

| (35) | Kergsõidukid põhjustavad kaks kolmandikku maanteetranspordi negatiivsest keskkonna- ja tervisemõjust. Seetõttu on oluline edendada kõige keskkonnasõbralikumate ja kütusesäästlikumate sõidukite kasutamist teemaksude diferentseerimise kaudu vastavalt nende CO2 eriheitele ja nende saasteainete heitkogustele, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/1151 (9) ja seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (10). Et edendada kõige keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate sõidukite kasutamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada kõnealuste sõidukite suhtes oluliselt vähendatud tee- ja kasutusmakse. Liikmesriikidel peaks olema lubatud võtta arvesse sõiduki keskkonnatoime paranemist, mis tuleneb sõiduki ümberehitamisest alternatiivkütuste kasutamiseks. Seda tehes peaks liikmesriikidel olema lubatud jätta välja kütused, mis on toodetud maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähtematerjalist, mille puhul täheldatakse kasvatamise ala märkimisväärset laienemist suure süsinikuvaruga maa-alale. Ettemakse püsikorralduse või muu mehhanismi abil, mille teemaksusüsteemi haldur on heaks kiitnud, peaks kasutajatel olema võimalik saada kasu tee- või kasutusmaksude diferentseerimisest samas ulatuses kui keskkonnatoime on sõiduki ümberehitamise tulemusel paranenud. |
| --- | --- |

(35)

Kergsõidukid põhjustavad kaks kolmandikku maanteetranspordi negatiivsest keskkonna- ja tervisemõjust. Seetõttu on oluline edendada kõige keskkonnasõbralikumate ja kütusesäästlikumate sõidukite kasutamist teemaksude diferentseerimise kaudu vastavalt nende CO2 eriheitele ja nende saasteainete heitkogustele, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/1151 (9) ja seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/631 (10). Et edendada kõige keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate sõidukite kasutamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada kõnealuste sõidukite suhtes oluliselt vähendatud tee- ja kasutusmakse. Liikmesriikidel peaks olema lubatud võtta arvesse sõiduki keskkonnatoime paranemist, mis tuleneb sõiduki ümberehitamisest alternatiivkütuste kasutamiseks. Seda tehes peaks liikmesriikidel olema lubatud jätta välja kütused, mis on toodetud maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga lähtematerjalist, mille puhul täheldatakse kasvatamise ala märkimisväärset laienemist suure süsinikuvaruga maa-alale. Ettemakse püsikorralduse või muu mehhanismi abil, mille teemaksusüsteemi haldur on heaks kiitnud, peaks kasutajatel olema võimalik saada kasu tee- või kasutusmaksude diferentseerimisest samas ulatuses kui keskkonnatoime on sõiduki ümberehitamise tulemusel paranenud.

| (36) | Et mitte karistada heiteta kergsõidukite arendamist ja kasutamist heiteta tehnoloogiaga seotud suurema massi pärast, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada selliste sõidukite suhtes vähendatud määrasid või erandeid. |
| --- | --- |

(36)

Et mitte karistada heiteta kergsõidukite arendamist ja kasutamist heiteta tehnoloogiaga seotud suurema massi pärast, peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada selliste sõidukite suhtes vähendatud määrasid või erandeid.

| (37) | Liiklusummikute, mida erineval määral põhjustavad kõik mootorsõidukid, kulu moodustab umbes 1 % SKPst. Oluline osa nimetatud kulust on seotud linnadevaheliste ummikutega. Seepärast peaks olema lubatud spetsiaalne ummikumaks, tingimusel et seda kohaldatakse nii raske- kui ka kergsõidukikategooriate suhtes. Liikmesriigid võivad vabastada sellisest ummikumaksust ühistranspordivahendid, nimelt väikebussid ja bussid, võttes arvesse nende võimalikku panust ummikute vähendamisse. Tulemuslikkuse ja proportsionaalsuse saavutamiseks peaks maksu arvutamisel lähtuma ummikute piirkuludest, mida diferentseeritakse koha, aja ja sõidukikategooria alusel. |
| --- | --- |

(37)

Liiklusummikute, mida erineval määral põhjustavad kõik mootorsõidukid, kulu moodustab umbes 1 % SKPst. Oluline osa nimetatud kulust on seotud linnadevaheliste ummikutega. Seepärast peaks olema lubatud spetsiaalne ummikumaks, tingimusel et seda kohaldatakse nii raske- kui ka kergsõidukikategooriate suhtes. Liikmesriigid võivad vabastada sellisest ummikumaksust ühistranspordivahendid, nimelt väikebussid ja bussid, võttes arvesse nende võimalikku panust ummikute vähendamisse. Tulemuslikkuse ja proportsionaalsuse saavutamiseks peaks maksu arvutamisel lähtuma ummikute piirkuludest, mida diferentseeritakse koha, aja ja sõidukikategooria alusel.

| (38) | Teemaksud võivad mobiliseerida vahendeid, mis aitavad rahastada kvaliteetse transporditaristu hooldamist ja arendamist. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid annaksid piisavalt aru selliste tulude kasutamise kohta. See peaks eelkõige aitama välja selgitada võimalikke rahastamispuudujääke ning suurendama avalikkuse nõustumist teemaksudega. Läbipaistvuse huvides oleks liikmesriikidel asjakohane avalikustada teekasutajatele teatav teave oma territooriumil kehtestatud tee- ja kasutusmaksude kohta, nagu teave direktiivi 1999/62/EÜ kohaldamisel saadud tulu kasutamise, taristumaksude ja väliskulumaksude diferentseerimise ning ummikumaksudest saadava kogutulu kohta sõidukikategooriate kaupa. |
| --- | --- |

(38)

Teemaksud võivad mobiliseerida vahendeid, mis aitavad rahastada kvaliteetse transporditaristu hooldamist ja arendamist. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid annaksid piisavalt aru selliste tulude kasutamise kohta. See peaks eelkõige aitama välja selgitada võimalikke rahastamispuudujääke ning suurendama avalikkuse nõustumist teemaksudega. Läbipaistvuse huvides oleks liikmesriikidel asjakohane avalikustada teekasutajatele teatav teave oma territooriumil kehtestatud tee- ja kasutusmaksude kohta, nagu teave direktiivi 1999/62/EÜ kohaldamisel saadud tulu kasutamise, taristumaksude ja väliskulumaksude diferentseerimise ning ummikumaksudest saadava kogutulu kohta sõidukikategooriate kaupa.

| (39) | Ummikumaksud peaksid proportsionaalsel viisil kajastama tegelikke kulusid, mida iga sõiduk otseselt põhjustab teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale. Selleks et ära hoida olukorda, kus ummikumaksud takistavad ebaproportsionaalselt isikute ja kaupade vaba liikumist, peaksid need piirduma konkreetsete summadega, mis kajastavad ummiku sotsiaalseid piirkulusid peaaegu läbilaskevõime piiril, nimelt olukorras, kus liiklusmaht läheneb tee läbilaskevõimele. Samal põhjusel ei tohiks ummikumaksu kohaldada koos taristumaksuga, mis varieerub ummikute vähendamise eesmärgil vastavalt kellaajale, päeva liigile või aastaajale. Ummikumaksude positiivse mõju maksimeerimiseks tuleks nendest saadav tulu eraldada projektidele, mis käsitlevad ummikute põhjuseid. |
| --- | --- |

(39)

Ummikumaksud peaksid proportsionaalsel viisil kajastama tegelikke kulusid, mida iga sõiduk otseselt põhjustab teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale. Selleks et ära hoida olukorda, kus ummikumaksud takistavad ebaproportsionaalselt isikute ja kaupade vaba liikumist, peaksid need piirduma konkreetsete summadega, mis kajastavad ummiku sotsiaalseid piirkulusid peaaegu läbilaskevõime piiril, nimelt olukorras, kus liiklusmaht läheneb tee läbilaskevõimele. Samal põhjusel ei tohiks ummikumaksu kohaldada koos taristumaksuga, mis varieerub ummikute vähendamise eesmärgil vastavalt kellaajale, päeva liigile või aastaajale. Ummikumaksude positiivse mõju maksimeerimiseks tuleks nendest saadav tulu eraldada projektidele, mis käsitlevad ummikute põhjuseid.

| (40) | Võttes arvesse asjaolu, et olemasolevad kontsessioonilepingud võivad sisaldada käesolevas direktiivis sätestatust erinevat korda, ning selleks, et tagada nende rahaline elujõulisus, on asjakohane nõuda, et olemasolevad kontsessioonilepingud peavad vastama taristumaksu diferentseerimise nõudele alles nende olulisel muutmisel. |
| --- | --- |

(40)

Võttes arvesse asjaolu, et olemasolevad kontsessioonilepingud võivad sisaldada käesolevas direktiivis sätestatust erinevat korda, ning selleks, et tagada nende rahaline elujõulisus, on asjakohane nõuda, et olemasolevad kontsessioonilepingud peavad vastama taristumaksu diferentseerimise nõudele alles nende olulisel muutmisel.

| (41) | Taristumaksu hinnalisandid võivad samuti aidata kaasa teatavate teede kasutamisest tulenevate oluliste keskkonnakahjude või ummikutega seotud probleemide lahendamisele ka mujal kui üksnes mägistes piirkondades. Praegune hinnalisandite kehtestamise piirang muudele piirkondadele tuleks seetõttu välja jätta. Kui kaks või enam liikmesriiki koguvad samas transpordikoridoris suuremaid hinnalisandeid, on vajalik arvesse võtta, et nendel hinnalisanditel võib olla negatiivne mõju teistele samasse koridori kuuluvatele liikmesriikidele. Lisaks ei tohiks kasutajate topeltmaksustamise vältimiseks hinnalisandeid kohaldada teelõikudel, kus kohaldatakse ummikumaksu. Et vältida negatiivset mõju äärepoolsete piirkondade majanduse arengule ning tagada käesoleva direktiivi ühetaoline rakendamine, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused lükata tagasi või nõuda asjaomase liikmesriigi esitatud maksustamiskava muutmist, lisada taristumaksule hinnalisand teatavatel teelõikudel, kus esineb tihti ummikuid või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(41)

Taristumaksu hinnalisandid võivad samuti aidata kaasa teatavate teede kasutamisest tulenevate oluliste keskkonnakahjude või ummikutega seotud probleemide lahendamisele ka mujal kui üksnes mägistes piirkondades. Praegune hinnalisandite kehtestamise piirang muudele piirkondadele tuleks seetõttu välja jätta. Kui kaks või enam liikmesriiki koguvad samas transpordikoridoris suuremaid hinnalisandeid, on vajalik arvesse võtta, et nendel hinnalisanditel võib olla negatiivne mõju teistele samasse koridori kuuluvatele liikmesriikidele. Lisaks ei tohiks kasutajate topeltmaksustamise vältimiseks hinnalisandeid kohaldada teelõikudel, kus kohaldatakse ummikumaksu. Et vältida negatiivset mõju äärepoolsete piirkondade majanduse arengule ning tagada käesoleva direktiivi ühetaoline rakendamine, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused lükata tagasi või nõuda asjaomase liikmesriigi esitatud maksustamiskava muutmist, lisada taristumaksule hinnalisand teatavatel teelõikudel, kus esineb tihti ummikuid või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11).

| (42) | Selleks, et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktides a–d hõlmamata raskesõidukite allrühmade CO2 võrdlusheited. Komisjon peaks selliste sõidukirühmade kohta kasutama samu andmeid, mis on avaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (12) artiklis 10 osutatud aruandes. Võttes arvesse komisjonile antud rakendusvolituste piiratust, ei ole enne rakendusaktide vastuvõtmist vaja ette näha liikmesriikide esindajatest koosneva komitee kontrolli, |
| --- | --- |

(42)

Selleks, et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktides a–d hõlmamata raskesõidukite allrühmade CO2 võrdlusheited. Komisjon peaks selliste sõidukirühmade kohta kasutama samu andmeid, mis on avaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (12) artiklis 10 osutatud aruandes. Võttes arvesse komisjonile antud rakendusvolituste piiratust, ei ole enne rakendusaktide vastuvõtmist vaja ette näha liikmesriikide esindajatest koosneva komitee kontrolli,

| (43) | Juhul kui liikmesriik võtab kasutusele teede maksustamise süsteemi, võivad antavad hüvitised teatud juhtudel põhjustada mitteresidendist liiklejate diskrimineerimist. Hüvitamisvõimalus peaks sel juhul piirduma teemaksudega ning seda ei tohiks enam kasutada kasutusmaksude puhul. |
| --- | --- |

(43)

Juhul kui liikmesriik võtab kasutusele teede maksustamise süsteemi, võivad antavad hüvitised teatud juhtudel põhjustada mitteresidendist liiklejate diskrimineerimist. Hüvitamisvõimalus peaks sel juhul piirduma teemaksudega ning seda ei tohiks enam kasutada kasutusmaksude puhul.

| (44) | Selleks et kasutada ära võimalikku sünergiat teede maksustamise olemasolevate süsteemide vahel ja vähendada tegevuskulusid, tuleks komisjon täielikult kaasata nende liikmesriikide koostöösse, kes kavatsevad võtta kasutusele ühiseid teemaksu kogumise süsteeme. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et kasutada ära võimalikku sünergiat teede maksustamise olemasolevate süsteemide vahel ja vähendada tegevuskulusid, tuleks komisjon täielikult kaasata nende liikmesriikide koostöösse, kes kavatsevad võtta kasutusele ühiseid teemaksu kogumise süsteeme.

| (45) | Oluline on võimaldada liikmesriikidel rahastada heiteta ja vähese heitega sõidukite energia- või kütuseseadmete ehitamist, käitamist, hooldamist ja arendamist, et hõlbustada maanteede elektrifitseerimist. Eelkõige juhul, kui liikmesriik kavatseb rahastada neid elektriseadmeid sõltumatult maanteetaristu rahastamisest, ei tohiks käesolev direktiiv takistada seda liikmesriiki kogumast makse selliste seadmete kasutamise eest. |
| --- | --- |

(45)

Oluline on võimaldada liikmesriikidel rahastada heiteta ja vähese heitega sõidukite energia- või kütuseseadmete ehitamist, käitamist, hooldamist ja arendamist, et hõlbustada maanteede elektrifitseerimist. Eelkõige juhul, kui liikmesriik kavatseb rahastada neid elektriseadmeid sõltumatult maanteetaristu rahastamisest, ei tohiks käesolev direktiiv takistada seda liikmesriiki kogumast makse selliste seadmete kasutamise eest.

| (46) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on tagada, et riiklikke sõidukimakse teatava taristu kasutamise eest kohaldatakse ühtses raamistikus, millega tagatakse võrdne kohtlemine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab maanteetranspordi ja käesolevas direktiivis käsitletavate probleemide piiriülese iseloomu tõttu seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(46)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on tagada, et riiklikke sõidukimakse teatava taristu kasutamise eest kohaldatakse ühtses raamistikus, millega tagatakse võrdne kohtlemine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab maanteetranspordi ja käesolevas direktiivis käsitletavate probleemide piiriülese iseloomu tõttu seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (47) | On vaja tagada, et väliskulumaksud kajastaksid raskesõidukite tekitatud õhusaaste, müra ja kliimamuutustega seotud kulu jätkuvalt võimalikult täpselt ja muutmata süsteemi ülemäära keeruliseks, edendada kõige kütusesäästlikumate sõidukite kasutamist ning hoida stiimulid tõhusana ning teemaksude diferentseerimine ajakohasena. |
| --- | --- |

(47)

On vaja tagada, et väliskulumaksud kajastaksid raskesõidukite tekitatud õhusaaste, müra ja kliimamuutustega seotud kulu jätkuvalt võimalikult täpselt ja muutmata süsteemi ülemäära keeruliseks, edendada kõige kütusesäästlikumate sõidukite kasutamist ning hoida stiimulid tõhusana ning teemaksude diferentseerimine ajakohasena.

| (48) | Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada direktiivi 1999/62/EÜ IIIb ja IIIc lisas esitatud väliskulumaksude võrdlusväärtusi teaduse ja tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(48)

Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada direktiivi 1999/62/EÜ IIIb ja IIIc lisas esitatud väliskulumaksude võrdlusväärtusi teaduse ja tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (49) | Direktiive 1999/62/EÜ, 1999/37/EÜ ja (EL) 2019/520 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(49)

Direktiive 1999/62/EÜ, 1999/37/EÜ ja (EL) 2019/520 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 1999/62/EÜ muudatused

Direktiivi 1999/62/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, sõidukite maksustamise kohta maanteetaristute kasutamise eest“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, sõidukite maksustamise kohta maanteetaristute kasutamise eest“.

| 2) | Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1

  1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmise suhtes:


  a) | raskeveokitele kehtestatud sõidukimaksud; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmise suhtes:

a)

raskeveokitele kehtestatud sõidukimaksud;

| b) | sõidukitele kehtestatud tee- ja kasutusmaksud. |
| --- | --- |

b)

sõidukitele kehtestatud tee- ja kasutusmaksud.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata sõidukite suhtes, mida kasutatakse ainult liikmesriikide Euroopa-välistel territooriumidel.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata ka Kanaari saartel, Ceutas ja Melillas, Assooridel või Madeiral registreeritud sõidukite suhtes, mida kasutatakse vedudeks ainult nendel territooriumidel või nende territooriumide vahel ning nende territooriumide ja Hispaania mandriosa ja Portugali mandriosa vahel.

Artikkel 2

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „üleeuroopaline teedevõrk“ – maanteetransporditaristu, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*) II peatüki 3. jaos ning mida illustreerivad kaardid kõnealuse määruse I lisas; |
| --- | --- |

1)

„üleeuroopaline teedevõrk“ – maanteetransporditaristu, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*) II peatüki 3. jaos ning mida illustreerivad kaardid kõnealuse määruse I lisas;

| 2) | „üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu; |
| --- | --- |

2)

„üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

| 3) | „ehituskulud“ – ehitusega seotud kulud, sealhulgas asjakohasel juhul järgmiste tegevuste rahastamise kulud:


  a) | uus taristu või taristu arendamine, sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont; |
| --- | --- | --- |

3)

„ehituskulud“ – ehitusega seotud kulud, sealhulgas asjakohasel juhul järgmiste tegevuste rahastamise kulud:

a)

uus taristu või taristu arendamine, sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont;

| b) | taristu või selle arendamine (sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont), mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne 10. juunit 2008, kui 10. juunil 2008 juba kehtis teemaksukord, või mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne mis tahes uue teemaksukorra kehtestamist pärast 10. juunit 2008 või |
| --- | --- |

b)

taristu või selle arendamine (sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont), mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne 10. juunit 2008, kui 10. juunil 2008 juba kehtis teemaksukord, või mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne mis tahes uue teemaksukorra kehtestamist pärast 10. juunit 2008 või

| c) | taristu või selle arendamine, mis viidi lõpule enne punktis b osutatud tähtaegu, kui:


  i) | liikmesriik on kehtestanud teemaksukorra, mis näeb ette nimetatud kulude katmise teemaksusüsteemi halduriga sõlmitud lepingu või muude samaväärse toimega õigusaktide alusel, mis jõustusid enne 10. juunit 2008, või |
| --- | --- | --- |

c)

taristu või selle arendamine, mis viidi lõpule enne punktis b osutatud tähtaegu, kui:

i)

liikmesriik on kehtestanud teemaksukorra, mis näeb ette nimetatud kulude katmise teemaksusüsteemi halduriga sõlmitud lepingu või muude samaväärse toimega õigusaktide alusel, mis jõustusid enne 10. juunit 2008, või

| ii) | liikmesriik suudab tõendada, et asjaomase taristu ehitamise põhjuseks oli asjaolu, et selle projekteeritud elueaks oli rohkem kui 30 aastat. |
| --- | --- |

ii)

liikmesriik suudab tõendada, et asjaomase taristu ehitamise põhjuseks oli asjaolu, et selle projekteeritud elueaks oli rohkem kui 30 aastat.

| 4) | „rahastamiskulud“ – laenuintressid ja aktsionäride või osanike omakapitali tasuvus; |
| --- | --- |

4)

„rahastamiskulud“ – laenuintressid ja aktsionäride või osanike omakapitali tasuvus;

| 5) | „oluline teekonstruktsiooni remont“ – teekonstruktsiooni remont, välja arvatud selline remont, millest teekasutajatel enam kasu ei ole, eelkõige kui parandustööd on asendatud uue kulumiskihi paigaldamisega või muude ehitustöödega; |
| --- | --- |

5)

„oluline teekonstruktsiooni remont“ – teekonstruktsiooni remont, välja arvatud selline remont, millest teekasutajatel enam kasu ei ole, eelkõige kui parandustööd on asendatud uue kulumiskihi paigaldamisega või muude ehitustöödega;

| 6) | „kiirtee“ – spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis pole mõeldud sellega piirnevate kinnistute tarbeks ning mis vastab järgmistele kriteeriumidele:


  a) | sel on kummagi sõidusuuna jaoks, kui üksikud kohad ja ajutised olukorrad välja arvata, eraldi sõiduteed, mis on teineteisest eraldatud eraldusribaga, mida ei kasutata liikluseks, või erandjuhul muude vahenditega; |
| --- | --- | --- |

6)

„kiirtee“ – spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis pole mõeldud sellega piirnevate kinnistute tarbeks ning mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a)

sel on kummagi sõidusuuna jaoks, kui üksikud kohad ja ajutised olukorrad välja arvata, eraldi sõiduteed, mis on teineteisest eraldatud eraldusribaga, mida ei kasutata liikluseks, või erandjuhul muude vahenditega;

| b) | see ei ristu samal tasandil ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega ning |
| --- | --- |

b)

see ei ristu samal tasandil ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega ning

| c) | see on spetsiaalselt kiirteeks ette nähtud; |
| --- | --- |

c)

see on spetsiaalselt kiirteeks ette nähtud;

| 7) | „teemaks“ – kindlaksmääratud summa, mida makstakse sõiduki kohta teatavas taristus läbitud vahemaa eest vastavalt sõiduki tüübile ning mille tasumisel antakse nimetatud sõidukile õigus taristut kasutada ning mis koosneb ühest või mitmest järgmisest maksust:


  a) | taristumaks; |
| --- | --- | --- |

7)

„teemaks“ – kindlaksmääratud summa, mida makstakse sõiduki kohta teatavas taristus läbitud vahemaa eest vastavalt sõiduki tüübile ning mille tasumisel antakse nimetatud sõidukile õigus taristut kasutada ning mis koosneb ühest või mitmest järgmisest maksust:

a)

taristumaks;

| b) | ummikumaks või |
| --- | --- |

b)

ummikumaks või

| c) | väliskulumaks; |
| --- | --- |

c)

väliskulumaks;

| 8) | „taristumaks“ – maks, mis on kehtestatud eesmärgiga katta liikmesriigi kulusid seoses taristu ehitamise, hooldamise, kasutamise ja arendamisega; |
| --- | --- |

8)

„taristumaks“ – maks, mis on kehtestatud eesmärgiga katta liikmesriigi kulusid seoses taristu ehitamise, hooldamise, kasutamise ja arendamisega;

| 9) | „väliskulumaks“ – maks, mille eesmärk on katta üks või mitu järgmist kulu:


  a) | liiklusest tulenevad õhusaastekulud, |
| --- | --- | --- |

9)

„väliskulumaks“ – maks, mille eesmärk on katta üks või mitu järgmist kulu:

a)

liiklusest tulenevad õhusaastekulud,

| b) | liiklusest tulenevad mürakulud või |
| --- | --- |

b)

liiklusest tulenevad mürakulud või

| c) | liiklusest tulenevad CO2 heitega seotud kulud; |
| --- | --- |

c)

liiklusest tulenevad CO2 heitega seotud kulud;

| 10) | „liiklusest tulenevad õhusaastekulud“ – sõiduki kasutamise ajal õhku paisatavate tahkete osakeste ja osooni eellaste, näiteks NOx ja lenduvate orgaaniliste ühendite poolt inimtervisele ja keskkonnale tekitatud kahjuga seotud kulud; |
| --- | --- |

10)

„liiklusest tulenevad õhusaastekulud“ – sõiduki kasutamise ajal õhku paisatavate tahkete osakeste ja osooni eellaste, näiteks NOx ja lenduvate orgaaniliste ühendite poolt inimtervisele ja keskkonnale tekitatud kahjuga seotud kulud;

| 11) | „liiklusest tulenevad mürakulud“ – sõidukite tekitatud või sõidukite ja teekatte koostoimel tekkivast mürast põhjustatud inimtervisele ja keskkonnale tekitatud kahjuga seotud kulud; |
| --- | --- |

11)

„liiklusest tulenevad mürakulud“ – sõidukite tekitatud või sõidukite ja teekatte koostoimel tekkivast mürast põhjustatud inimtervisele ja keskkonnale tekitatud kahjuga seotud kulud;

| 12) | „liiklusest tulenevad CO2 heite kulud“ – sõiduki kasutamise ajal CO2 eraldumisest põhjustatud kahjuga seotud kulud; |
| --- | --- |

12)

„liiklusest tulenevad CO2 heite kulud“ – sõiduki kasutamise ajal CO2 eraldumisest põhjustatud kahjuga seotud kulud;

| 13) | „ummik“ – olukord, kus liikluse maht läheneb teede läbilaskevõimele või ületab selle; |
| --- | --- |

13)

„ummik“ – olukord, kus liikluse maht läheneb teede läbilaskevõimele või ületab selle;

| 14) | „ummikumaks“ – maks, mis on kehtestatud sõidukitele eesmärgiga katta ummikutest tulenevad kulud liikmesriigis ning vähendada ummikuid; |
| --- | --- |

14)

„ummikumaks“ – maks, mis on kehtestatud sõidukitele eesmärgiga katta ummikutest tulenevad kulud liikmesriigis ning vähendada ummikuid;

| 15) | „kaalutud keskmine taristumaks“ – kindla ajavahemiku jooksul taristumaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil selle taristumaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud raskesõidukite sõidukilomeetrite arvuga; |
| --- | --- |

15)

„kaalutud keskmine taristumaks“ – kindla ajavahemiku jooksul taristumaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil selle taristumaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud raskesõidukite sõidukilomeetrite arvuga;

| 16) | „kasutusmaks“ – kindlaksmääratud summa, mille tasumisel antakse sõidukile õigus kasutada kindla ajavahemiku jooksul artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud taristuid; |
| --- | --- |

16)

„kasutusmaks“ – kindlaksmääratud summa, mille tasumisel antakse sõidukile õigus kasutada kindla ajavahemiku jooksul artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud taristuid;

| 17) | „sõiduk“ – mootorsõiduk, millel on neli või rohkem ratast, või liigendsõiduk, mis on ette nähtud või mida kasutatakse reisijate või kauba maanteeveoks; |
| --- | --- |

17)

„sõiduk“ – mootorsõiduk, millel on neli või rohkem ratast, või liigendsõiduk, mis on ette nähtud või mida kasutatakse reisijate või kauba maanteeveoks;

| 18) | „raskesõiduk“ – sõiduk, mille täismass on üle 3,5 tonni; |
| --- | --- |

18)

„raskesõiduk“ – sõiduk, mille täismass on üle 3,5 tonni;

| 19) | „raskeveok“ – raskesõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks; |
| --- | --- |

19)

„raskeveok“ – raskesõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks;

| 20) | „buss“ – raskesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui kaheksa reisija veoks (lisaks juhile); |
| --- | --- |

20)

„buss“ – raskesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui kaheksa reisija veoks (lisaks juhile);

| 21) | „kergsõiduk“ – sõiduk, mille täismass ei ole üle 3,5 tonni; |
| --- | --- |

21)

„kergsõiduk“ – sõiduk, mille täismass ei ole üle 3,5 tonni;

| 22) | „sõiduauto“ – kergsõiduk, mis on ette nähtud mitte rohkem kui kaheksa reisija veoks (lisaks juhile); |
| --- | --- |

22)

„sõiduauto“ – kergsõiduk, mis on ette nähtud mitte rohkem kui kaheksa reisija veoks (lisaks juhile);

| 23) | „ajaloolise väärtusega sõiduk“ –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (**) artikli 3 punktis 7 määratletud ajaloolise väärtusega sõiduk; |
| --- | --- |

23)

„ajaloolise väärtusega sõiduk“ –Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (**) artikli 3 punktis 7 määratletud ajaloolise väärtusega sõiduk;

| 24) | „minibuss“ – kergsõiduk, mis on ette nähtud lisaks juhile rohkem kui kaheksa reisija veoks; |
| --- | --- |

24)

„minibuss“ – kergsõiduk, mis on ette nähtud lisaks juhile rohkem kui kaheksa reisija veoks;

| 25) | „autoelamu“ – majutusvõimalusega sõiduk, milles on istmed ja laud, magamisasemed (kas eraldiasetsevad või istmetest magamisasemeks muudetavad), kööginurk ja panipaigad; |
| --- | --- |

25)

„autoelamu“ – majutusvõimalusega sõiduk, milles on istmed ja laud, magamisasemed (kas eraldiasetsevad või istmetest magamisasemeks muudetavad), kööginurk ja panipaigad;

| 26) | „väike tarbesõiduk“ – kergsõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks; |
| --- | --- |

26)

„väike tarbesõiduk“ – kergsõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks;

| 27) | „kaubik“ – kergsõiduk Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858 (***) I lisa C osa punkti 4.2 tähenduses; |
| --- | --- |

27)

„kaubik“ – kergsõiduk Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858 (***) I lisa C osa punkti 4.2 tähenduses;

| 28) | „raskesõiduki CO2 heide“ – CO2 eriheide, mis on esitatud selle sõiduki kliendi teabefaili punktis 2.3, nagu on määratletud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 (****) IV lisa II osas; |
| --- | --- |

28)

„raskesõiduki CO2 heide“ – CO2 eriheide, mis on esitatud selle sõiduki kliendi teabefaili punktis 2.3, nagu on määratletud komisjoni määruse (EL) 2017/2400 (****) IV lisa II osas;

| 29) | „heiteta sõiduk“ –


  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 (*****) artikli 3 punktis 11 määratletud heiteta raskeveok; |
| --- | --- | --- |

29)

„heiteta sõiduk“ –

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 (*****) artikli 3 punktis 11 määratletud heiteta raskeveok;

| b) | sõiduauto, väikebuss või väike tarbesõiduk, millel ei ole sisepõlemismootorit; |
| --- | --- |

b)

sõiduauto, väikebuss või väike tarbesõiduk, millel ei ole sisepõlemismootorit;

| 30) | „vähese heitega raskesõiduk“ –


  a) | määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 12 määratletud vähese heitega raskeveok või |
| --- | --- | --- |

30)

„vähese heitega raskesõiduk“ –

a)

määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 12 määratletud vähese heitega raskeveok või

| b) | raskesõiduk, mis ei ole kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmatud ja mille CO2 heide on väiksem kui 50 % selle sõidukirühma CO2 võrdlusheitest, välja arvatud heiteta sõiduk; |
| --- | --- |

b)

raskesõiduk, mis ei ole kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmatud ja mille CO2 heide on väiksem kui 50 % selle sõidukirühma CO2 võrdlusheitest, välja arvatud heiteta sõiduk;

| 31) | „veoettevõtja“ – ettevõtja, kes tegeleb reisijate või kaupade veoga maanteedel; |
| --- | --- |

31)

„veoettevõtja“ – ettevõtja, kes tegeleb reisijate või kaupade veoga maanteedel;

| 32) | „Euro-heitgaasiklassi 0, Euro-heitgaasiklassi I, Euro-heitgaasiklassi II, Euro-heitgaasiklassi III, Euro-heitgaasiklassi IV, Euro-heitgaasiklassi V, EEVsse, Euro-heitgaasiklassi VI kuuluv sõiduk“ – raskesõiduk, mis vastab käesoleva direktiivi 0 lisas sätestatud heitgaasiklassile; |
| --- | --- |

32)

„Euro-heitgaasiklassi 0, Euro-heitgaasiklassi I, Euro-heitgaasiklassi II, Euro-heitgaasiklassi III, Euro-heitgaasiklassi IV, Euro-heitgaasiklassi V, EEVsse, Euro-heitgaasiklassi VI kuuluv sõiduk“ – raskesõiduk, mis vastab käesoleva direktiivi 0 lisas sätestatud heitgaasiklassile;

| 33) | „raskesõiduki tüüp“ – kategooria, kuhu raskesõiduk kuulub vastavalt telgede arvule, mõõtmetele või massile või muule sõiduki klassifitseerimise viisile, mis kajastab sõiduki poolt teele põhjustatavaid kahjustusi, nagu IV lisas sätestatud klassifitseerimissüsteem sõiduki poolt teele põhjustatavate kahjustuste põhjal, eeldusel et kasutatav klassifitseerimissüsteem põhineb sõiduki omadustel, mis on esitatud kõigis liikmesriikides kasutatavates sõiduki dokumentides või mis on visuaalselt nähtavad; |
| --- | --- |

33)

„raskesõiduki tüüp“ – kategooria, kuhu raskesõiduk kuulub vastavalt telgede arvule, mõõtmetele või massile või muule sõiduki klassifitseerimise viisile, mis kajastab sõiduki poolt teele põhjustatavaid kahjustusi, nagu IV lisas sätestatud klassifitseerimissüsteem sõiduki poolt teele põhjustatavate kahjustuste põhjal, eeldusel et kasutatav klassifitseerimissüsteem põhineb sõiduki omadustel, mis on esitatud kõigis liikmesriikides kasutatavates sõiduki dokumentides või mis on visuaalselt nähtavad;

| 34) | „sõidukite allrühm“ – määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 8 määratletud sõidukite allrühm; |
| --- | --- |

34)

„sõidukite allrühm“ – määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 8 määratletud sõidukite allrühm;

| 35) | „sõidukirühm“ – määruse (EL) 2017/2400 I lisa tabelis 1 loetletud sõidukirühm; |
| --- | --- |

35)

„sõidukirühm“ – määruse (EL) 2017/2400 I lisa tabelis 1 loetletud sõidukirühm;

| 36) | „aasta Y aruandlusperiood“ – määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 3 määratletud aasta Y aruandlusperiood; |
| --- | --- |

36)

„aasta Y aruandlusperiood“ – määruse (EL) 2019/1242 artikli 3 punktis 3 määratletud aasta Y aruandlusperiood;

| 37) | „heitkoguste vähendamise trajektoor“ – aasta (Y) aruandlusperioodi ja sõidukite allrühma (sg) tulemus, nimelt ETY,sg, mis saadakse aastase CO2 heite vähendamise teguri (R-ETY) korrutamisel alarühma sg CO2 võrdlusheitega (rCO2sg), nimelt ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; aastate Y ≤ 2030, R-ETY ja rCO2sg puhul on mõlemad kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktile 5.1; aastate Y> 2030 puhul on R-ETY 0,70; allrühma sg CO2 võrdlusheidet rCO2sg kohaldatakse vastavalt määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohastele kohandustele aruandlusperioodide suhtes, mis algavad pärast nimetatud delegeeritud õigusaktide vastavaid kohaldamise kuupäevi; |
| --- | --- |

37)

„heitkoguste vähendamise trajektoor“ – aasta (Y) aruandlusperioodi ja sõidukite allrühma (sg) tulemus, nimelt ETY,sg, mis saadakse aastase CO2 heite vähendamise teguri (R-ETY) korrutamisel alarühma sg CO2 võrdlusheitega (rCO2sg), nimelt ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; aastate Y ≤ 2030, R-ETY ja rCO2sg puhul on mõlemad kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktile 5.1; aastate Y> 2030 puhul on R-ETY 0,70; allrühma sg CO2 võrdlusheidet rCO2sg kohaldatakse vastavalt määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohastele kohandustele aruandlusperioodide suhtes, mis algavad pärast nimetatud delegeeritud õigusaktide vastavaid kohaldamise kuupäevi;

| 38) | „sõidukirühma CO2 võrdlusheide“ –


  a) | määrusega (EL) 2019/1242 hõlmatud sõidukite puhul vastavalt kõnealuse määruse I lisa punktis 3 esitatud valemile arvutatud summat; |
| --- | --- | --- |

38)

„sõidukirühma CO2 võrdlusheide“ –

a)

määrusega (EL) 2019/1242 hõlmatud sõidukite puhul vastavalt kõnealuse määruse I lisa punktis 3 esitatud valemile arvutatud summat;

| b) | määrusega (EL) 2019/1242 hõlmamata sõidukite puhul asjaomase sõidukirühma sõidukite kõigi CO2 heidete keskmiste väärtust, mis on esitatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/956 (******) esimese aruandlusperioodi kohta, mis algab pärast kuupäeva, mil asjaomasesse sõidukirühma kuuluvate määruse (EL) 2017/2400 artiklis 9 osutatud kohustustele mittevastavate sõidukite registreerimine, müük või kasutuselevõtmine on määruse (EL) 2017/2400 artikli 24 kohaselt keelatud; |
| --- | --- |

b)

määrusega (EL) 2019/1242 hõlmamata sõidukite puhul asjaomase sõidukirühma sõidukite kõigi CO2 heidete keskmiste väärtust, mis on esitatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/956 (******) esimese aruandlusperioodi kohta, mis algab pärast kuupäeva, mil asjaomasesse sõidukirühma kuuluvate määruse (EL) 2017/2400 artiklis 9 osutatud kohustustele mittevastavate sõidukite registreerimine, müük või kasutuselevõtmine on määruse (EL) 2017/2400 artikli 24 kohaselt keelatud;

| 39) | „kontsessioonileping“ – ehitustööde või teenuste kontsessioon, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (*******) artikli 5 punkti 1 alapunktis a või b; |
| --- | --- |

39)

„kontsessioonileping“ – ehitustööde või teenuste kontsessioon, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (*******) artikli 5 punkti 1 alapunktis a või b;

| 40) | „kontsessiooni teemaks“ – teemaks, mida nõuab sisse kontsessionäär kontsessioonilepingu alusel; |
| --- | --- |

40)

„kontsessiooni teemaks“ – teemaks, mida nõuab sisse kontsessionäär kontsessioonilepingu alusel;

| 41) | „oluliselt muudetud tee- või kasutusmaksukord“ – tee- või kasutusmaksu määramise kord, mille puhul maksumäärade muutmine eeldatavalt suurendab tulusid vähemalt 10 % võrreldes eelneva eelarveaastaga, kusjuures nendes tuludes ei võeta arvesse liikluse suurenemise mõju ja neid korrigeeritakse inflatsiooniga, mida mõõdetakse muutusena kogu ELi hõlmavas tarbijahindade harmoneeritud indeksis (v.a energia ja töötlemata toiduained), mille avaldab komisjon (Eurostat). |
| --- | --- |

41)

„oluliselt muudetud tee- või kasutusmaksukord“ – tee- või kasutusmaksu määramise kord, mille puhul maksumäärade muutmine eeldatavalt suurendab tulusid vähemalt 10 % võrreldes eelneva eelarveaastaga, kusjuures nendes tuludes ei võeta arvesse liikluse suurenemise mõju ja neid korrigeeritakse inflatsiooniga, mida mõõdetakse muutusena kogu ELi hõlmavas tarbijahindade harmoneeritud indeksis (v.a energia ja töötlemata toiduained), mille avaldab komisjon (Eurostat).

2.   Lõike 1 punkti 2 kohaldamisel:

| a) | arvesse võetavate ehituskulude summa ei tohi mingil juhul ületada 10. juunil 2008 või uue teemaksukorra kehtestamise kuupäeval, kui see on hilisem kuupäev, kasutuses olevate taristukomponentide käesoleval hetkel järele jäänud projekteeritud elueale proportsionaalselt vastavat summat; |
| --- | --- |

a)

arvesse võetavate ehituskulude summa ei tohi mingil juhul ületada 10. juunil 2008 või uue teemaksukorra kehtestamise kuupäeval, kui see on hilisem kuupäev, kasutuses olevate taristukomponentide käesoleval hetkel järele jäänud projekteeritud elueale proportsionaalselt vastavat summat;

| b) | taristu või selle parendamise kulud võivad hõlmata mis tahes spetsiifilisi taristukulusid, mis on kavandatud vähendama müraga seotud saastet, võtma kasutusele uuenduslikke tehnoloogiaid või parandama teeohutust, ning taristu haldaja tegelikke makseid, mis ta on teinud, lähtudes sellistest objektiivsetest keskkonnakaalutlustest nagu kaitse pinnase saastumise eest. |
| --- | --- |

b)

taristu või selle parendamise kulud võivad hõlmata mis tahes spetsiifilisi taristukulusid, mis on kavandatud vähendama müraga seotud saastet, võtma kasutusele uuenduslikke tehnoloogiaid või parandama teeohutust, ning taristu haldaja tegelikke makseid, mis ta on teinud, lähtudes sellistest objektiivsetest keskkonnakaalutlustest nagu kaitse pinnase saastumise eest.

3.   Ilma et see piiraks artikli 7da lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid käsitada autoelamut kas bussina või sõiduautona.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51)."

**

(***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1)."

***

(****)  Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2400, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (ELT L 349, 29.12.2017, lk 1)."

****

2

(*****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2 heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202–240)."

*****

2

(******)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrus (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1)."

******

2

(*******)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).“;"

*******

| 3) | Artiklid 7 ja 7a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7

  1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1a kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada tee- ja/või kasutusmaksud üleeuroopalise teedevõrgu või selle võrgu teatavate osade suhtes ning oma kiirteedevõrgu muude osade suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 4–14 ning artiklites 7a–7k sätestatud tingimustele.


  2.   Lõige 1 ei piira liikmesriikide õigust kohaldada kooskõlas ELi toimimise lepinguga tee- ja kasutusmakse muude teede suhtes, tingimusel et tee- ja kasutusmaksude kehtestamine sellistel muudel teedel ei too kaasa rahvusvahelise liikluse diskrimineerimist ega moonuta konkurentsi ettevõtjate vahel. Tee- ja kasutusmaksud, mida kohaldatakse teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, või teedel, mis ei ole kiirteed, peavad vastama tingimustele, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5, artiklis 7a ja artikli 7j lõigetes 1, 2 ja 4.


  3.   Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi muude sätete kohaldamist, võidakse selliste erinevate sõidukikategooriate puhul nagu raskesõidukid, raskeveokid, bussid, kergsõidukid, väikesed tarbesõidukid, väikebussid ja sõiduautod kehtestada või säilitada tee- või kasutusmakse teineteisest sõltumatult. Kui liikmesriigid kohaldavad makse sõiduautode puhul, peavad nad seda tegema ka väikeste tarbesõidukite puhul.


  4.   Liikmesriigid ei kehtesta ühegi konkreetse sõidukikategooria suhtes sama teelõigu kasutamise eest nii tee- kui kasutusmaksu. Liikmesriik, kes kehtestab oma teedevõrgus kasutusmaksu, võib siiski kehtestada ka teemaksu sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest.
  Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artikli 7ca lõiget 3, artikli 7ga lõiget 1 ja artikli 7gb lõiget 2 seesuguste teemaksude suhtes sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest, kui on täidetud üks või mõlemad järgmistest tingimustest:


  a) | artikli 7ca lõike 3, artikli 7ga lõike 1 ja artikli 7gb lõike 2 kohaldamine ei oleks asjaomase teemaksusüsteemi puhul sellise diferentseerimise kasutuselevõtmiseks tehniliselt praktiline; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklid 7 ja 7a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1a kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada tee- ja/või kasutusmaksud üleeuroopalise teedevõrgu või selle võrgu teatavate osade suhtes ning oma kiirteedevõrgu muude osade suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 4–14 ning artiklites 7a–7k sätestatud tingimustele.

2.   Lõige 1 ei piira liikmesriikide õigust kohaldada kooskõlas ELi toimimise lepinguga tee- ja kasutusmakse muude teede suhtes, tingimusel et tee- ja kasutusmaksude kehtestamine sellistel muudel teedel ei too kaasa rahvusvahelise liikluse diskrimineerimist ega moonuta konkurentsi ettevõtjate vahel. Tee- ja kasutusmaksud, mida kohaldatakse teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, või teedel, mis ei ole kiirteed, peavad vastama tingimustele, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5, artiklis 7a ja artikli 7j lõigetes 1, 2 ja 4.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi muude sätete kohaldamist, võidakse selliste erinevate sõidukikategooriate puhul nagu raskesõidukid, raskeveokid, bussid, kergsõidukid, väikesed tarbesõidukid, väikebussid ja sõiduautod kehtestada või säilitada tee- või kasutusmakse teineteisest sõltumatult. Kui liikmesriigid kohaldavad makse sõiduautode puhul, peavad nad seda tegema ka väikeste tarbesõidukite puhul.

4.   Liikmesriigid ei kehtesta ühegi konkreetse sõidukikategooria suhtes sama teelõigu kasutamise eest nii tee- kui kasutusmaksu. Liikmesriik, kes kehtestab oma teedevõrgus kasutusmaksu, võib siiski kehtestada ka teemaksu sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest.

Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artikli 7ca lõiget 3, artikli 7ga lõiget 1 ja artikli 7gb lõiget 2 seesuguste teemaksude suhtes sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest, kui on täidetud üks või mõlemad järgmistest tingimustest:

a)

artikli 7ca lõike 3, artikli 7ga lõike 1 ja artikli 7gb lõike 2 kohaldamine ei oleks asjaomase teemaksusüsteemi puhul sellise diferentseerimise kasutuselevõtmiseks tehniliselt praktiline;

| b) | artikli 7ca lõike 3, artikli 7ga lõike 1 ja artikli 7gb lõike 2 kohaldamine tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele. |
| --- | --- |

b)

artikli 7ca lõike 3, artikli 7ga lõike 1 ja artikli 7gb lõike 2 kohaldamine tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele.

Liikmesriik, kes käesoleva lõike teise lõigu kohaselt otsustab mitte kohaldada artikli 7ca lõiget 3, artikli 7ga lõiget 1 ja artikli 7gb lõiget 2, teavitab komisjoni oma otsusest.

5.   Tee- ja kasutusmaksud ei tohi olla otseselt ega kaudselt diskrimineerivad

| a) | teekasutaja riikkondsuse, |
| --- | --- |

a)

teekasutaja riikkondsuse,

| b) | veoettevõtja asukohaliikmesriigi või kolmandast riigist asukohariigi, |
| --- | --- |

b)

veoettevõtja asukohaliikmesriigi või kolmandast riigist asukohariigi,

| c) | sõiduki registrisse kandmise liikmesriigi või kolmanda riigi või |
| --- | --- |

c)

sõiduki registrisse kandmise liikmesriigi või kolmanda riigi või

| d) | veo lähte- või sihtkoha tõttu. |
| --- | --- |

d)

veo lähte- või sihtkoha tõttu.

6.   Liikmesriigid võivad teatud teelõikude kasutamise eest ette näha vähendatud teemaksu või kasutusmaksu või teatud teelõikude puhul täielikult loobuda teemaksude kohaldamisest, seda eelkõige hõreda asustusega aladel, kus on madal liiklustihedus.

7.   Kontsessioonilepingutega hõlmatud teede korral, kui leping allkirjastati enne 24. märtsi 2022, või riigihankemenetluse raames saadi pakkumised või anti vastused vastavalt läbirääkimismenetlusele saadetud läbirääkimiskutsetele enne 24. märtsi 2022. Liikmesriigid võivad otsustada loobuda artikli 7ca lõike 3, artikli 7g lõigete 1 ja 2, artikli 7ga ja artikli 7gb kohaldamisest kontsessioonilepingutega hõlmatud teede tee- ja kasutusmaksude suhtes kuni lepingu uuendamiseni või tee- või kasutusmaksukorra olulise muutmiseni.

8.   Lõiget 7 kohaldatakse ka pikaajaliste lepingute suhtes, mis on sõlmitud avaliku ja erasektori asutuse vahel ja allkirjastatud enne 24. märtsi 2022 muude kui nõudlusriski üleminekut hõlmavate ehitustööde tegemise või teenuste korraldamise eesmärgil.

9.   Liikmesriigid võivad ette näha vähendatud teemaksu või kasutusmaksu või teha erandeid tee- või kasutusmaksude maksmise kohustusest:

| a) | raskesõidukite puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 165/2014 (*) alusel vabastatud kohustusest paigaldada sõidumeerik ja seda kasutada; |
| --- | --- |

a)

raskesõidukite puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 165/2014 (*) alusel vabastatud kohustusest paigaldada sõidumeerik ja seda kasutada;

| b) | raskeveokite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni ja alla 7,5 tonni ning mida juht kasutab oma töö käigus tema kasutuses olevate materjalide, seadmete või masinate veoks või käsitöötoodete kohaletoimetamiseks, kui vedu ei toimu rendi või tasu eest; |
| --- | --- |

b)

raskeveokite puhul, mille täismass on üle 3,5 tonni ja alla 7,5 tonni ning mida juht kasutab oma töö käigus tema kasutuses olevate materjalide, seadmete või masinate veoks või käsitöötoodete kohaletoimetamiseks, kui vedu ei toimu rendi või tasu eest;

| c) | sõidukite puhul, mis vastavad artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud tingimustele, või mis tahes sõidukite puhul, mida kasutavad või omavad puuetega inimesed; ning |
| --- | --- |

c)

sõidukite puhul, mis vastavad artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud tingimustele, või mis tahes sõidukite puhul, mida kasutavad või omavad puuetega inimesed; ning

| d) | heiteta sõidukite puhul, mille täismass on kuni 4,25 tonni. |
| --- | --- |

d)

heiteta sõidukite puhul, mille täismass on kuni 4,25 tonni.

10.   Alates 25. märtsist 2030 ei kohalda liikmesriigid üleeuroopalises transpordivõrgu põhivõrgus raskesõidukite suhtes kasutusmakse.

11.   Erandina lõikest 10 võivad liikmesriigid kohaldada üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu lõikudel raskesõidukite suhtes kasutusmakse nõuetekohaselt ainult põhjendatud juhtudel, kui teemaksu kohaldamine:

| a) | tooks võrreldes sellise teemaksu eeldatava tulu või kasuga kaasa ebaproportsionaalsed haldus-, investeerimis- ja tegevuskulud, näiteks asjaomaste teelõikude piiratud pikkuse, suhteliselt väikese rahvastikutiheduse või suhteliselt väikese liiklustiheduse tõttu; või |
| --- | --- |

a)

tooks võrreldes sellise teemaksu eeldatava tulu või kasuga kaasa ebaproportsionaalsed haldus-, investeerimis- ja tegevuskulud, näiteks asjaomaste teelõikude piiratud pikkuse, suhteliselt väikese rahvastikutiheduse või suhteliselt väikese liiklustiheduse tõttu; või

| b) | tooks kaasa liikluse ümbersuunamise, millel oleks negatiivne mõju liiklusohutusele või rahvatervisele.
  Enne nende kasutusmaksude kohaldamist teavitavad liikmesriigid oma sellekohasest kavatsusest komisjoni. Nimetatud teade sisaldab esimese lõigu kohaseid põhjusi, mis õigustavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva kasutusmaksu kohaldamist, ning selget teavet kasutusmaksuga hõlmatud sõidukite ja teelõikude kohta.
  Liikmesriigid võivad esitada ühe teate mitme teelõigu kohta, mille suhtes kohaldatakse erandeid, tingimusel et iga teelõigu kohta esitatakse põhjendus. |
| --- | --- |

b)

tooks kaasa liikluse ümbersuunamise, millel oleks negatiivne mõju liiklusohutusele või rahvatervisele.

Enne nende kasutusmaksude kohaldamist teavitavad liikmesriigid oma sellekohasest kavatsusest komisjoni. Nimetatud teade sisaldab esimese lõigu kohaseid põhjusi, mis õigustavad objektiivsetel kriteeriumidel põhineva kasutusmaksu kohaldamist, ning selget teavet kasutusmaksuga hõlmatud sõidukite ja teelõikude kohta.

Liikmesriigid võivad esitada ühe teate mitme teelõigu kohta, mille suhtes kohaldatakse erandeid, tingimusel et iga teelõigu kohta esitatakse põhjendus.

12.   Kui liikmesriigid kohaldavad artikli 8 kohaselt ühist kasutusmaksude süsteemi, kohandavad need liikmesriigid ühist süsteemi või lõpetavad selle kohaldamise 25. märtsiks 2032.

13.   Seoses raskeveokitega võib liikmesriik kuni 25. märtsini 2027 kohaldada tee- või kasutusmakse üksnes selliste raskeveokite suhtes, mille täismass on vähemalt 12 tonni, kui ta leiab, et tee- või kasutusmaksude kogumine väiksemate kui 12-tonniste raskeveokite puhul:

| a) | avaldaks tulenevalt liikluse ümbersuunamisest olulist negatiivset mõju vabale liiklusvoole, keskkonnale, müratasemele, ummikute tekkele, tervisele või liiklusohutusele; |
| --- | --- |

a)

avaldaks tulenevalt liikluse ümbersuunamisest olulist negatiivset mõju vabale liiklusvoole, keskkonnale, müratasemele, ummikute tekkele, tervisele või liiklusohutusele;

| b) | põhjustaks halduskulusid rohkem kui 15 % sellest laiendamisest tulenevatest lisatuludest; või |
| --- | --- |

b)

põhjustaks halduskulusid rohkem kui 15 % sellest laiendamisest tulenevatest lisatuludest; või

| c) | puudutaks sõidukikategooriat, mis ei põhjusta rohkem kui 10 % maksustatavatest taristukuludest.
  Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada tee- ja/või kasutusmakse üksnes selliste raskeveokite suhtes, mille täismass on vähemalt 12 tonni, teavitavad komisjoni oma otsusest ning põhjendavad seda. |
| --- | --- |

c)

puudutaks sõidukikategooriat, mis ei põhjusta rohkem kui 10 % maksustatavatest taristukuludest.

Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada tee- ja/või kasutusmakse üksnes selliste raskeveokite suhtes, mille täismass on vähemalt 12 tonni, teavitavad komisjoni oma otsusest ning põhjendavad seda.

14.   Kui teemakse kohaldatakse kõikide raskesõidukite suhtes, võivad liikmesriigid otsustada nõuda busside ja autoelamute puhul sisse raskeveokitega võrreldes erineva protsendi nimetatud kuludest.

15.   25. märtsiks 2027 hindab komisjon käesoleva direktiivi rakendamist ja tõhusust kergsõidukite maksustamise osas.

Nimetatud hindamisel võetakse arvesse kergsõidukite suhtes rakendatavate maksustamissüsteemide arengut seoses eri sõidukikategooriate suhtes kohaldatavate maksustamisliikide, hõlmatud võrgu ulatuse, hinnakujunduse proportsionaalsuse ja muude asjakohaste elementidega.

Selle hindamise põhjal esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku käesoleva direktiivi asjaomaste sätete muutmiseks.

Artikkel 7a

1.   Kasutusmaksud peavad olema proportsionaalsed taristu kasutusajaga.

2.   Kui kasutusmakse kohaldatakse raskesõidukite suhtes, peab taristu olema kättesaadav vähemalt järgmisteks ajavahemikeks: päev, nädal, kuu ja aasta. Kuine maksumäär ei ületa 10 % aastasest maksumäärast, nädalane maksumäär ei ületa 5 % aastasest maksumäärast ja päevane maksumäär ei ületa 2 % aastasest maksumäärast.

Liikmesriik võib otsustada, et nimetatud liikmesriigis registreeritud sõidukite suhtes kohaldatakse ainult aastaseid maksumäärasid.

Liikmesriigid määravad kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, kõikide raskesõidukite puhul tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.

3.   Kui kasutusmakse kohaldatakse sõiduautode suhtes, peab taristu olema kättesaadav vähemalt järgmisteks ajavahemikeks: päev, nädal ja/või 10 päeva, kuu ja/või kaks kuud, ning aasta. Kahe kuu maksumäär ei ületa 30 % aastasest maksumäärast, ühe kuu maksumäär ei ületa 19 % aastasest maksumäärast, kümne päeva maksumäär ei ületa 12 % aastasest maksumäärast, nädala maksumäär ei ületa 11 % aastasest maksumäärast ja päeva maksumäär ei ületa 9 % aastasest maksumäärast.

Liikmesriigid võivad päevase kasutusmaksu ette näha üksnes transiidi puhul.

Liikmesriigid võivad taristu kasutamise ette näha ka muudeks ajavahemikeks. Sel juhul kohaldavad liikmesriigid maksumäärasid vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid, eelkõige aastast maksumäära ja teisi esimeses lõigus osutatud ajavahemikel kohaldatavaid määrasid, kasutusel olevaid süsteeme ja halduskulusid.

Kasutusmaksukavade puhul, mis on vastu võetud enne 24. märtsi 2022, võivad liikmesriigid säilitada esimeses lõigus sätestatud piirmääradest suuremad määrad, kui need kehtisid enne seda kuupäeva, ja säilitada vastavad suuremad määrad teiste kasutuse ajavahemike jaoks, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet. Nad peavad siiski vastama esimeses lõigus sätestatud piirmääradele ning teisele lõigule niipea, kui oluliselt muudetud kasutusmaksukord jõustub, ning hiljemalt 25. märtsiks 2030.

4.   Väikebusside ja väikeste tarbesõidukite puhul järgivad liikmesriigid kas lõiget 2 või 3. Kui liikmesriigid kehtestavad väikestele tarbesõidukitele erinevad kasutusmaksud kui sõiduautodele, kehtestavad nad väikestele tarbesõidukitele kõrgemad kasutusmaksumäärad kui sõiduautodele.

5.   25. märtsiks 2027 hindab komisjon erinevate väikeste tarbesõidukite erineva kohtlemise tehnilist ja õiguslikku teostatavust selle alusel, kas asjaomane väike tarbesõiduk on varustatud sõidumeerikuga või mitte, ning esitab asjakohasel juhul selle hindamise põhjal seadusandliku ettepaneku käesolevat direktiivi vastavalt muuta.“

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1)."

*

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7aa

  1.   Liikmesriigid, kes kohaldasid teemakse oma üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgus või selle osas enne 24. märtsi 2022 võivad kehtestada kombineeritud maksustamissüsteemi kõigi raskesõidukite või teatavat liiki raskesõidukite jaoks.


  2.   Nimetatud kombineeritud maksustamissüsteemis võivad liikmesriigid olenemata artikli 7 lõikest 10 kohaldada kasutusmakse kõigi raskesõidukite või teatavat liiki raskesõidukite, sealhulgas üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgus või selle osades kasutatavate teatavate raskesõidukite kaalukategooriate suhtes vastavalt artikli 7 lõikele 4.


  3.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kasutusmakse diferentseeritakse vastavalt artiklile 7ga ja Euro-heitgaasiklassile. Lisaks määravad liikmesriigid kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, asjaomaste raskesõidukikategooriate puhul tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.


  4.   Liikmesriigid, kes kehtestavad kombineeritud maksustamiskava, viivad läbi mõjuhinnangu või analüüsi, milles selgitatakse ja põhjendatakse selle kehtestamist ning millest teatatakse komisjonile vähemalt kuus kuud enne selle kehtestamist.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7aa

1.   Liikmesriigid, kes kohaldasid teemakse oma üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgus või selle osas enne 24. märtsi 2022 võivad kehtestada kombineeritud maksustamissüsteemi kõigi raskesõidukite või teatavat liiki raskesõidukite jaoks.

2.   Nimetatud kombineeritud maksustamissüsteemis võivad liikmesriigid olenemata artikli 7 lõikest 10 kohaldada kasutusmakse kõigi raskesõidukite või teatavat liiki raskesõidukite, sealhulgas üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgus või selle osades kasutatavate teatavate raskesõidukite kaalukategooriate suhtes vastavalt artikli 7 lõikele 4.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kasutusmakse diferentseeritakse vastavalt artiklile 7ga ja Euro-heitgaasiklassile. Lisaks määravad liikmesriigid kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, asjaomaste raskesõidukikategooriate puhul tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.

4.   Liikmesriigid, kes kehtestavad kombineeritud maksustamiskava, viivad läbi mõjuhinnangu või analüüsi, milles selgitatakse ja põhjendatakse selle kehtestamist ning millest teatatakse komisjonile vähemalt kuus kuud enne selle kehtestamist.“

| 5) | Artiklid 7b ja 7c asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7b

  1.   Raskesõidukite taristumaks põhineb taristu kulude katmise põhimõttel. Kaalutud keskmine raskesõidukite taristumaks on seotud asjaomase taristuvõrgu ehitus-, kasutus-, hooldus- ja arenduskuludega. Kaalutud keskmine taristumaks võib hõlmata ka turutingimustel põhinevat kapitalitulu ja/või kasumimarginaali.


  2.   Arvesse võetavad kulud vastavad teedevõrgule või teedevõrgu osale, kus raskesõidukite taristumaksu nõutakse, ja sõidukitele, mille suhtes nimetatud maksu kohaldatakse. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.


  Artikkel 7c

  1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada väliskulumaksu, mis on seotud liiklusest tulenevate õhusaastekulude, mürasaastekulude või CO2 heitega seotud kuludega või nende mis tahes kombinatsiooniga.
  Kui raskesõidukite puhul kohaldatakse väliskulumaksu, diferentseerivad liikmesriigid seda ja kehtestavad selle kooskõlas miinimumnõuetega ja meetoditega, mis on kindlaks määratud IIIa lisas, ning selle puhul järgitakse IIIb ja IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtusi. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.


  2.   Väliskulumaksu suuruse kehtestab asjaomane liikmesriik. Kui liikmesriik määrab sel eesmärgil asutuse, on nimetatud asutus õiguslikult ja rahaliselt sõltumatu asutusest, kelle ülesanne on hallata ja koguda kõnealust maksu või selle osa.


  3.   Liikmesriigid võivad kohaldada vabastusi, mis võimaldavad väliskulumaksu kohandada ajaloolise väärtusega sõidukite puhul.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklid 7b ja 7c asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7b

1.   Raskesõidukite taristumaks põhineb taristu kulude katmise põhimõttel. Kaalutud keskmine raskesõidukite taristumaks on seotud asjaomase taristuvõrgu ehitus-, kasutus-, hooldus- ja arenduskuludega. Kaalutud keskmine taristumaks võib hõlmata ka turutingimustel põhinevat kapitalitulu ja/või kasumimarginaali.

2.   Arvesse võetavad kulud vastavad teedevõrgule või teedevõrgu osale, kus raskesõidukite taristumaksu nõutakse, ja sõidukitele, mille suhtes nimetatud maksu kohaldatakse. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.

Artikkel 7c

1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada väliskulumaksu, mis on seotud liiklusest tulenevate õhusaastekulude, mürasaastekulude või CO2 heitega seotud kuludega või nende mis tahes kombinatsiooniga.

Kui raskesõidukite puhul kohaldatakse väliskulumaksu, diferentseerivad liikmesriigid seda ja kehtestavad selle kooskõlas miinimumnõuetega ja meetoditega, mis on kindlaks määratud IIIa lisas, ning selle puhul järgitakse IIIb ja IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtusi. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.

2.   Väliskulumaksu suuruse kehtestab asjaomane liikmesriik. Kui liikmesriik määrab sel eesmärgil asutuse, on nimetatud asutus õiguslikult ja rahaliselt sõltumatu asutusest, kelle ülesanne on hallata ja koguda kõnealust maksu või selle osa.

3.   Liikmesriigid võivad kohaldada vabastusi, mis võimaldavad väliskulumaksu kohandada ajaloolise väärtusega sõidukite puhul.“

| 6) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 7ca

  1.   Liikmesriigid võtavad õhu- või mürasaaste väliskulumaksu kogumisel arvesse kulusid, mis on seotud teedevõrgu või selle osaga, kus seda maksu nõutakse, ja sõidukitega, mille suhtes seda maksu kohaldatakse.


  2.   Liiklusest tuleneva õhusaastega seotud väliskulumaksu ei kohaldata raskesõidukite suhtes, mis vastavad kõige rangematele Euro heitenormidele.
  Esimese lõigu kohaldamine lõpetatakse neli aastat pärast kuupäeva, mil hakati kohaldama norme, millega kehtestati kõnealused reeglid.


  3.   Alates 25. märtsist 2026 kohaldavad liikmesriigid raskesõidukitele liiklusest tuleneva õhusaaste väliskulumaksu artikli 7 lõikes 1 osutatud maksustatavas teedevõrgus.
  Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid jätta väliskulumaksu nõude nende teelõikude suhtes kohaldamata, kui see tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise, millel oleks negatiivne mõju liiklusohutusele ja rahvatervisele.


  4.   Liikmesriigid võivad hinnata võimalust kohaldada CO2 heite ja õhusaaste väliskulumaksu või nende heidetega seotud alandatud maksumäära, juhul kui kontsessiooni teemakse ei diferentseerita artiklite 7g ja 7ga kohaselt raskesõidukite puhul ning artikli 7gb kohaselt kergsõidukite puhul.
  Nimetatud vabatahtliku hindamise tulemusest, sealhulgas põhjendusest, miks väliskulumaksu või allahindlust ei kohaldata, teavitatakse komisjoni.


  Artikkel 7cb

  1.   Liikmesriigid võivad kohaldada CO2 heite suhtes kõrgemaid väliskulumakse, kui IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtused, tingimusel et seda tehakse mittediskrimineerival viisil ja et see ei ületa IIIc lisas sätestatud väärtusi rohkem kui kaks korda. Kui liikmesriigid käesolevat lõiget kohaldavad, põhjendavad nad oma otsust ja teatavad sellest komisjonile kooskõlas IIIa lisaga.


  2.   Busside puhul võivad liikmesriigid otsustada kohaldada samu või madalamaid väärtusi, kui need, mida kohaldatakse raskeveokite suhtes.


  3.   CO2 heite väliskulumaksu võib kombineerida taristumaksuga, mida on diferentseeritud artikli 7ga kohaselt.


  4.   25. märtsiks 2027 hindab komisjon CO2 heite väliskulude maksustamise rakendamist ja tõhusust ning selle kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (*) ja nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (**). Komisjon esitab selle hindamise põhjal asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku käesoleva artikli muutmiseks. Kui käesolevat artiklit ei ole 1. jaanuariks 2027 vastavalt muudetud, kuid direktiivi 2003/87/EÜ või direktiivi 2003/96/EÜ sätteid on muudetud viisil, mille tulemusena võetakse tõhusalt arvesse vähemalt osa maanteetranspordi CO2 heite väliskuludest, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 9d käesoleva direktiivi IIIc lisas sätestatud CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtuste kohandamiseks, võttes arvesse maanteesõidukite kütustele liidus kohaldatavat tegelikku CO2 hinda.


  (*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).“;"


  (**)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51)“." |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7ca

1.   Liikmesriigid võtavad õhu- või mürasaaste väliskulumaksu kogumisel arvesse kulusid, mis on seotud teedevõrgu või selle osaga, kus seda maksu nõutakse, ja sõidukitega, mille suhtes seda maksu kohaldatakse.

2.   Liiklusest tuleneva õhusaastega seotud väliskulumaksu ei kohaldata raskesõidukite suhtes, mis vastavad kõige rangematele Euro heitenormidele.

Esimese lõigu kohaldamine lõpetatakse neli aastat pärast kuupäeva, mil hakati kohaldama norme, millega kehtestati kõnealused reeglid.

3.   Alates 25. märtsist 2026 kohaldavad liikmesriigid raskesõidukitele liiklusest tuleneva õhusaaste väliskulumaksu artikli 7 lõikes 1 osutatud maksustatavas teedevõrgus.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid jätta väliskulumaksu nõude nende teelõikude suhtes kohaldamata, kui see tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise, millel oleks negatiivne mõju liiklusohutusele ja rahvatervisele.

4.   Liikmesriigid võivad hinnata võimalust kohaldada CO2 heite ja õhusaaste väliskulumaksu või nende heidetega seotud alandatud maksumäära, juhul kui kontsessiooni teemakse ei diferentseerita artiklite 7g ja 7ga kohaselt raskesõidukite puhul ning artikli 7gb kohaselt kergsõidukite puhul.

Nimetatud vabatahtliku hindamise tulemusest, sealhulgas põhjendusest, miks väliskulumaksu või allahindlust ei kohaldata, teavitatakse komisjoni.

Artikkel 7cb

1.   Liikmesriigid võivad kohaldada CO2 heite suhtes kõrgemaid väliskulumakse, kui IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtused, tingimusel et seda tehakse mittediskrimineerival viisil ja et see ei ületa IIIc lisas sätestatud väärtusi rohkem kui kaks korda. Kui liikmesriigid käesolevat lõiget kohaldavad, põhjendavad nad oma otsust ja teatavad sellest komisjonile kooskõlas IIIa lisaga.

2.   Busside puhul võivad liikmesriigid otsustada kohaldada samu või madalamaid väärtusi, kui need, mida kohaldatakse raskeveokite suhtes.

3.   CO2 heite väliskulumaksu võib kombineerida taristumaksuga, mida on diferentseeritud artikli 7ga kohaselt.

4.   25. märtsiks 2027 hindab komisjon CO2 heite väliskulude maksustamise rakendamist ja tõhusust ning selle kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (*) ja nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (**). Komisjon esitab selle hindamise põhjal asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku käesoleva artikli muutmiseks. Kui käesolevat artiklit ei ole 1. jaanuariks 2027 vastavalt muudetud, kuid direktiivi 2003/87/EÜ või direktiivi 2003/96/EÜ sätteid on muudetud viisil, mille tulemusena võetakse tõhusalt arvesse vähemalt osa maanteetranspordi CO2 heite väliskuludest, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 9d käesoleva direktiivi IIIc lisas sätestatud CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtuste kohandamiseks, võttes arvesse maanteesõidukite kütustele liidus kohaldatavat tegelikku CO2 hinda.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).“;"

*

(**)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51)“."

**

| 7) | Artikkel 7d asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7d
  Hiljemalt kuus kuud pärast uute ja rangemate Euro heitenormide vastuvõtmist esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku IIIb lisas toodud vastavate võrdlusväärtuste kindlaksmääramiseks ja II lisas esitatud kasutusmaksude maksimummäärade kohandamiseks.“ |
| --- | --- |

7)

Artikkel 7d asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7d

Hiljemalt kuus kuud pärast uute ja rangemate Euro heitenormide vastuvõtmist esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku IIIb lisas toodud vastavate võrdlusväärtuste kindlaksmääramiseks ja II lisas esitatud kasutusmaksude maksimummäärade kohandamiseks.“

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7da

  1.   Liikmesriigid võivad vastavalt V lisas sätestatud nõuetele kehtestada ummikumaksu oma teedevõrgu mis tahes osas, kus esineb ummikuid. Ummikumaksu võib kohaldada ainult nendel teelõikudel, kus esineb tihti ummikuid, ja üksnes ajavahemikel, mil ummikud enamasti esinevad.


  2.   Liikmesriigid täpsustavad lõikes 1 osutatud teelõigud ja ajavahemikud, võttes aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud teedel ja nende ümbruses tekkivate ummikute tasemega, näiteks keskmine hilinemine või järjekorra pikkus.


  3.   Mis tahes teedevõrgu osas kehtestatud ummikumaksu kohaldatakse mittediskrimineerivalt kõigi sõidukikategooriate suhtes kooskõlas standardsete samaväärsuskordajatega, mis on esitatud V lisas. Liikmesriigid võivad ühistranspordi kasutamise soodustamiseks ning sotsiaalmajandusliku arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks teha ummikumaksust täielikult või osaliselt erandi väikebussidele ja bussidele. Autoelamuid, olenemata nende täismassist, ei käsitata käesoleva lõike kohaldamisel bussidena.


  4.   Ummikumaks määratakse kindlaks vastavalt V lisas osutatud miinimumnõuetele. See kajastab kulusid, mida sõiduk põhjustab teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale ning see ei ületa ühegi teeliigi puhul VI lisas sätestatud võrdlusväärtuseid. Kui liikmesriik kavatseb kohaldada VI lisas sätestatud võrdlusväärtustest kõrgemaid ummikumakse, teatab ta sellest komisjonile V lisas osutatud nõuete kohaselt.
  Ummikumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti kasutatakse ummikuprobleemi lahendamiseks või üldiselt kestliku transpordi ja liikuvuse arendamiseks.
  Kui sellised tulud suunatakse üldeelarvesse, loetakse, et liikmesriik on teist lõiku kohaldanud, kui ta rakendab ummikuprobleemi lahendamiseks rahalise toetuse poliitikat või arendab säästvat transporti ja liikuvust, mille väärtus on samaväärne ummikumaksudest saadava tuluga.


  5.   Liikmesriigid võtavad kasutusele asjakohased mehhanismid ummikumaksude mõju jälgimiseks ja nende taseme läbivaatamiseks. Iga liikmesriik vaatab maksud korrapäraselt läbi vähemalt iga kolme aasta järel, tagamaks, et need ei ületa kõnealuses liikmesriigis esinevad ummikukulud nendel teelõikudel, mille suhtes on kehtestatud ummikumaks.“ |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7da

1.   Liikmesriigid võivad vastavalt V lisas sätestatud nõuetele kehtestada ummikumaksu oma teedevõrgu mis tahes osas, kus esineb ummikuid. Ummikumaksu võib kohaldada ainult nendel teelõikudel, kus esineb tihti ummikuid, ja üksnes ajavahemikel, mil ummikud enamasti esinevad.

2.   Liikmesriigid täpsustavad lõikes 1 osutatud teelõigud ja ajavahemikud, võttes aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud teedel ja nende ümbruses tekkivate ummikute tasemega, näiteks keskmine hilinemine või järjekorra pikkus.

3.   Mis tahes teedevõrgu osas kehtestatud ummikumaksu kohaldatakse mittediskrimineerivalt kõigi sõidukikategooriate suhtes kooskõlas standardsete samaväärsuskordajatega, mis on esitatud V lisas. Liikmesriigid võivad ühistranspordi kasutamise soodustamiseks ning sotsiaalmajandusliku arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks teha ummikumaksust täielikult või osaliselt erandi väikebussidele ja bussidele. Autoelamuid, olenemata nende täismassist, ei käsitata käesoleva lõike kohaldamisel bussidena.

4.   Ummikumaks määratakse kindlaks vastavalt V lisas osutatud miinimumnõuetele. See kajastab kulusid, mida sõiduk põhjustab teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale ning see ei ületa ühegi teeliigi puhul VI lisas sätestatud võrdlusväärtuseid. Kui liikmesriik kavatseb kohaldada VI lisas sätestatud võrdlusväärtustest kõrgemaid ummikumakse, teatab ta sellest komisjonile V lisas osutatud nõuete kohaselt.

Ummikumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti kasutatakse ummikuprobleemi lahendamiseks või üldiselt kestliku transpordi ja liikuvuse arendamiseks.

Kui sellised tulud suunatakse üldeelarvesse, loetakse, et liikmesriik on teist lõiku kohaldanud, kui ta rakendab ummikuprobleemi lahendamiseks rahalise toetuse poliitikat või arendab säästvat transporti ja liikuvust, mille väärtus on samaväärne ummikumaksudest saadava tuluga.

5.   Liikmesriigid võtavad kasutusele asjakohased mehhanismid ummikumaksude mõju jälgimiseks ja nende taseme läbivaatamiseks. Iga liikmesriik vaatab maksud korrapäraselt läbi vähemalt iga kolme aasta järel, tagamaks, et need ei ületa kõnealuses liikmesriigis esinevad ummikukulud nendel teelõikudel, mille suhtes on kehtestatud ummikumaks.“

| 9) | Artikli 7e lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

  „1.   Liikmesriigid kasutavad raskesõidukite taristumaksu maksimaalse taseme arvutamisel metoodikat, mis tugineb artiklis 7b ja III lisas sätestatud arvutamise üldpõhimõtetele.


  2.   Kontsessiooni teemaksude puhul on maksimaalne raskesõidukite taristumaks samaväärne summaga, mis oleks saadud artiklis 7b ja III lisas sätestatud arvutamise üldpõhimõtetele tugineva metoodika kasutamisel saadud summaga, või sellest väiksem. Samaväärsust hinnatakse kontsessioonilepingu laadile vastava, põhjendatud pika võrdlusperioodi alusel.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 7e lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Liikmesriigid kasutavad raskesõidukite taristumaksu maksimaalse taseme arvutamisel metoodikat, mis tugineb artiklis 7b ja III lisas sätestatud arvutamise üldpõhimõtetele.

2.   Kontsessiooni teemaksude puhul on maksimaalne raskesõidukite taristumaks samaväärne summaga, mis oleks saadud artiklis 7b ja III lisas sätestatud arvutamise üldpõhimõtetele tugineva metoodika kasutamisel saadud summaga, või sellest väiksem. Samaväärsust hinnatakse kontsessioonilepingu laadile vastava, põhjendatud pika võrdlusperioodi alusel.“

| 10) | Artiklid 7f ja 7 g asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7f

  1.   Pärast komisjoni teavitamist võib liikmesriik lisada taristumaksule hinnalisandi teatavatel teelõikudel, kus esineb pidevalt ummikuid või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, kui on täidetud järgmised tingimused:


  a) | hinnalisandist tekkinud lisatulu investeeritakse transporditeenuste arendamise rahastamisse või üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu transporditaristu ehitamisse või hooldamisse, mis aitab otseselt kaasa ummikute või keskkonnakahju vähendamisele ning mis asuvad samas transpordikoridoris teelõiguga, mille suhtes hinnalisand kehtestatakse; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklid 7f ja 7 g asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7f

1.   Pärast komisjoni teavitamist võib liikmesriik lisada taristumaksule hinnalisandi teatavatel teelõikudel, kus esineb pidevalt ummikuid või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

hinnalisandist tekkinud lisatulu investeeritakse transporditeenuste arendamise rahastamisse või üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu transporditaristu ehitamisse või hooldamisse, mis aitab otseselt kaasa ummikute või keskkonnakahju vähendamisele ning mis asuvad samas transpordikoridoris teelõiguga, mille suhtes hinnalisand kehtestatakse;

| b) | hinnalisand ei ületa 15 % kaalutud keskmisest taristumaksust, mis arvutatakse vastavalt käesoleva direktiivi artikli 7b lõikele 1 ja artiklile 7e, välja arvatud juhul, kui saadud tulu investeeritakse määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatüki kohaselt kindlaks määratud põhivõrgukoridoride piiriülestesse lõikudesse; sel juhul ei tohi hinnalisand olla suurem kui 25 % kaalutud keskmisest taristumaksust, või juhul, kui kaks või enam liikmesriiki võivad kehtestada hinnalisandi samas transpordikoridoris; sellisel juhul ning kui sellega nõustuvad kõik kõnealusesse koridori kuuluvad liikmesriigid ning liikmesriigid, mis asuvad selle liikmesriigi naabruses, kelle territooriumil asub hinnalisandiga hõlmatav transpordilõik, võib kõnealune hinnalisand olla suurem kui 25 %, kuid mitte suurem kui 50 % kaalutud keskmisest taristumaksust; |
| --- | --- |

b)

hinnalisand ei ületa 15 % kaalutud keskmisest taristumaksust, mis arvutatakse vastavalt käesoleva direktiivi artikli 7b lõikele 1 ja artiklile 7e, välja arvatud juhul, kui saadud tulu investeeritakse määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatüki kohaselt kindlaks määratud põhivõrgukoridoride piiriülestesse lõikudesse; sel juhul ei tohi hinnalisand olla suurem kui 25 % kaalutud keskmisest taristumaksust, või juhul, kui kaks või enam liikmesriiki võivad kehtestada hinnalisandi samas transpordikoridoris; sellisel juhul ning kui sellega nõustuvad kõik kõnealusesse koridori kuuluvad liikmesriigid ning liikmesriigid, mis asuvad selle liikmesriigi naabruses, kelle territooriumil asub hinnalisandiga hõlmatav transpordilõik, võib kõnealune hinnalisand olla suurem kui 25 %, kuid mitte suurem kui 50 % kaalutud keskmisest taristumaksust;

| c) | hinnalisandi kohaldamisega ei kaasne kaubandusliku liikluse ebaõiglast kohtlemist võrreldes muude liiklejatega; |
| --- | --- |

c)

hinnalisandi kohaldamisega ei kaasne kaubandusliku liikluse ebaõiglast kohtlemist võrreldes muude liiklejatega;

| d) | andmed hinnalisandi täpse kohaldamiskoha kohta ja tõendid punktis a osutatud transporditaristu või transporditeenuste rahastamise otsuse kohta esitatakse komisjonile enne hinnalisandi kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

andmed hinnalisandi täpse kohaldamiskoha kohta ja tõendid punktis a osutatud transporditaristu või transporditeenuste rahastamise otsuse kohta esitatakse komisjonile enne hinnalisandi kohaldamist;

| e) | ajavahemik, mille jooksul hinnalisandit kohaldatakse, määratletakse ja piiritletakse eelnevalt ning eeldatavate tulude poolest on see kooskõlas hinnalisandist saadavast tulust kaasrahastatavate projektide rahastamiskavadega ja tulude-kulude analüüsiga. |
| --- | --- |

e)

ajavahemik, mille jooksul hinnalisandit kohaldatakse, määratletakse ja piiritletakse eelnevalt ning eeldatavate tulude poolest on see kooskõlas hinnalisandist saadavast tulust kaasrahastatavate projektide rahastamiskavadega ja tulude-kulude analüüsiga.

2.   Uue piiriülese projekti puhul võib hinnalisandit kohaldada vaid juhul, kui kõik projektiga seotud liikmesriigid on sellega nõus.

3.   Hinnalisandit võib kohaldada sellise taristumaksu suhtes, mis on diferentseeritud kooskõlas artiklitega 7g, 7ga või 7gb.

4.   Pärast nõutava teabe saamist liikmesriigilt, kes kavatseb kohaldada hinnalisandit, teeb komisjon selle teabe kättesaadavaks artiklis 9c osutatud komitee liikmetele. Kui komisjon leiab, et kavandatav hinnalisand ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele või et sellel on märkimisväärne negatiivne mõju äärepoolsete piirkondade majanduse arengule, võib komisjon vastu võtta rakendusakte, taotluse tagasi lükata või nõuda asjaomase liikmesriigi esitatud maksustamiskava muutmist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9c lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Hinnalisandit ei tohi kohaldada teelõikudel, kus kohaldatakse ummikumaksu.

Artikkel 7g

1.   Taristumaksu võib diferentseerida selleks, et vähendada ummikuid, minimeerida taristule tekitatavat kahju, optimeerida asjaomase taristu kasutamist või parandada liiklusohutust, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | diferentseerimine on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav; |
| --- | --- |

a)

diferentseerimine on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav;

| b) | diferentseeritakse sõltuvalt kellaajast, päeva liigist või aastaajast; |
| --- | --- |

b)

diferentseeritakse sõltuvalt kellaajast, päeva liigist või aastaajast;

| c) | ükski taristumaks ei ole üle 175 % suurem artiklis 7b osutatud kaalutud keskmise taristumaksu maksimaalsest tasemest; |
| --- | --- |

c)

ükski taristumaks ei ole üle 175 % suurem artiklis 7b osutatud kaalutud keskmise taristumaksu maksimaalsest tasemest;

| d) | tippkoormuse aeg, mille jooksul nõutakse ummikute vähendamise eesmärgil kõrgemaid taristumakse, ei ületa kuut tundi päevas; |
| --- | --- |

d)

tippkoormuse aeg, mille jooksul nõutakse ummikute vähendamise eesmärgil kõrgemaid taristumakse, ei ületa kuut tundi päevas;

| e) | diferentseerimist kavandatakse ja kohaldatakse läbipaistvalt ja tulusid mõjutamata ummikutega teelõigu suhtes, pakkudes madalamaid teemaksumäärasid liiklejatele, kes liiklevad tippkoormusevälisel ajal, ning kõrgemaid teemaksumäärasid liiklejatele, kes liiklevad samal teelõigul tippkoormuse ajal; |
| --- | --- |

e)

diferentseerimist kavandatakse ja kohaldatakse läbipaistvalt ja tulusid mõjutamata ummikutega teelõigu suhtes, pakkudes madalamaid teemaksumäärasid liiklejatele, kes liiklevad tippkoormusevälisel ajal, ning kõrgemaid teemaksumäärasid liiklejatele, kes liiklevad samal teelõigul tippkoormuse ajal;

| f) | asjaomase teelõigu suhtes ummikumaksu ei kohaldata.
  Liikmesriik, kes soovib sellist diferentseerimist kehtestada või kehtivat korda muuta, teavitab sellest komisjoni ja esitab talle vajaliku teabe hindamaks, kas tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

f)

asjaomase teelõigu suhtes ummikumaksu ei kohaldata.

Liikmesriik, kes soovib sellist diferentseerimist kehtestada või kehtivat korda muuta, teavitab sellest komisjoni ja esitab talle vajaliku teabe hindamaks, kas tingimused on täidetud.

2.   Kuni kohaldatakse artiklis 7ga osutatud taristumaksude ja kasutusmaksude diferentseerimist raskesõidukite puhul, diferentseerivad liikmesriigid taristumaksu vastavalt sõiduki Euro-heitgaasiklassile nii, et ükski taristumaks ei ole üle 100 % suurem samast, kõige rangematele Euro heitenormidele vastavatelt samaväärsetelt sõidukitelt nõutavast maksust. Kui taristu- ja kasutusmaksud on diferentseeritud vastavalt artiklile 7ga, võivad liikmesriigid Euro-heitgaasiklassil põhineva diferentseerimise lõpetada.

Erandina esimesest lõigust võib liikmesriik otsustada taristumaksu diferentseerimise nõude kohaldamata jätta kõigil järgmistel juhtudel:

| a) | see kahjustaks oluliselt teemaksusüsteemide sidusust tema territooriumil; |
| --- | --- |

a)

see kahjustaks oluliselt teemaksusüsteemide sidusust tema territooriumil;

| b) | asjaomase teemaksusüsteemi puhul ei oleks sellise diferentseerimise kasutuselevõtmine tehniliselt praktiline; |
| --- | --- |

b)

asjaomase teemaksusüsteemi puhul ei oleks sellise diferentseerimise kasutuselevõtmine tehniliselt praktiline;

| c) | see tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele; |
| --- | --- |

c)

see tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele;

| d) | teemaks sisaldab õhusaaste väliskulumaksu. |
| --- | --- |

d)

teemaks sisaldab õhusaaste väliskulumaksu.

Kõigist sellistest eranditest teatatakse komisjonile.

3.   Käesolevas artiklis osutatud diferentseerimise eesmärk ei tohi olla täiendava tulu saamine.“

| 11) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 7ga

  1.   Liikmesriigid diferentseerivad raskesõidukite taristu- ja kasutusmakse kooskõlas käesoleva artikliga.
  Liikmesriigid hakkavad diferentseerimist määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmatud raskesõidukite allrühmade suhtes kohaldama hiljemalt kaks aastat pärast nende sõidukite allrühmade CO2 võrdlusheite avaldamist nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktides.
  Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud CO2 heite klasside 1, 4 ja 5 diferentseerimist hakatakse määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmamata raskesõidukite rühmade suhtes kohaldama hiljemalt kaks aastat pärast asjaomast rühma käsitlevate CO2 võrdlusheite avaldamist käesoleva artikli lõike 7 kohaselt vastu võetud rakendusaktides. Kui määruse (EL) 2019/1242 I lisa punkti 5.1 muudetakse liidu õigusaktiga nii, et see hõlmab raskesõidukite rühma CO2 võrdlusheidet, ei määrata sellist CO2 võrdlusheidet enam kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 7, vaid vastavalt nimetatud määruse I lisa punktile 5.1.
  Kui heitkoguste vähendamise trajektoorid määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmamata raskesõidukite rühmadele on kindlaks määratud liidu õigusaktiga, muutes kõnealuse määruse I lisa punkti 5.1, hakatakse käesoleva artikli lõikes 2 määratletud CO2 heite klasside 2 ja 3 diferentseerimist kohaldama alates uute heitkoguste vähendamise trajektooride jõustumise kuupäevast.
  Ilma et see piiraks lõikes 3 ette nähtud maksude vähendamist võivad liikmesriigid mis tahes sõidukirühmade heiteta sõidukite suhtes ette näha vähendatud taristu- või kasutusmaksud, või vabastuse taristu- või kasutusmaksudest alates 24. märtsist 2022 kuni 31. detsembrini 2025. Alates 1. jaanuarist 2026 võib kohaldada kuni 75 % maksuvähendust võrreldes lõikes 2 määratletud CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga.


  2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid iga raskesõidukitüübi jaoks järgmised CO2 heite klassid:


  a) | CO2 heite klass 1 – sõidukid, mis ei kuulu ühtegi punktides b–e osutatud CO2 heite klassi; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7ga

1.   Liikmesriigid diferentseerivad raskesõidukite taristu- ja kasutusmakse kooskõlas käesoleva artikliga.

Liikmesriigid hakkavad diferentseerimist määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmatud raskesõidukite allrühmade suhtes kohaldama hiljemalt kaks aastat pärast nende sõidukite allrühmade CO2 võrdlusheite avaldamist nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktides.

Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud CO2 heite klasside 1, 4 ja 5 diferentseerimist hakatakse määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmamata raskesõidukite rühmade suhtes kohaldama hiljemalt kaks aastat pärast asjaomast rühma käsitlevate CO2 võrdlusheite avaldamist käesoleva artikli lõike 7 kohaselt vastu võetud rakendusaktides. Kui määruse (EL) 2019/1242 I lisa punkti 5.1 muudetakse liidu õigusaktiga nii, et see hõlmab raskesõidukite rühma CO2 võrdlusheidet, ei määrata sellist CO2 võrdlusheidet enam kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 7, vaid vastavalt nimetatud määruse I lisa punktile 5.1.

Kui heitkoguste vähendamise trajektoorid määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmamata raskesõidukite rühmadele on kindlaks määratud liidu õigusaktiga, muutes kõnealuse määruse I lisa punkti 5.1, hakatakse käesoleva artikli lõikes 2 määratletud CO2 heite klasside 2 ja 3 diferentseerimist kohaldama alates uute heitkoguste vähendamise trajektooride jõustumise kuupäevast.

Ilma et see piiraks lõikes 3 ette nähtud maksude vähendamist võivad liikmesriigid mis tahes sõidukirühmade heiteta sõidukite suhtes ette näha vähendatud taristu- või kasutusmaksud, või vabastuse taristu- või kasutusmaksudest alates 24. märtsist 2022 kuni 31. detsembrini 2025. Alates 1. jaanuarist 2026 võib kohaldada kuni 75 % maksuvähendust võrreldes lõikes 2 määratletud CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid iga raskesõidukitüübi jaoks järgmised CO2 heite klassid:

a)

CO2 heite klass 1 – sõidukid, mis ei kuulu ühtegi punktides b–e osutatud CO2 heite klassi;

| b) | CO2 heite klass 2 – sõidukite allrühma sg kuuluvad sõidukid, mis on registreeritud esimest korda aasta Y aruandlusperioodil ja mille CO2 heide on aasta Y aruandlusperioodi heitkoguste vähendamise trajektoorist rohkem kui 5 % väiksem, ning sõidukite allrühma sg kuuluvad sõidukid, mis ei kuulu ühtegi punktides c, d ja e osutatud CO2 heite klassi; |
| --- | --- |

b)

CO2 heite klass 2 – sõidukite allrühma sg kuuluvad sõidukid, mis on registreeritud esimest korda aasta Y aruandlusperioodil ja mille CO2 heide on aasta Y aruandlusperioodi heitkoguste vähendamise trajektoorist rohkem kui 5 % väiksem, ning sõidukite allrühma sg kuuluvad sõidukid, mis ei kuulu ühtegi punktides c, d ja e osutatud CO2 heite klassi;

| c) | CO2 heite klass 3 – sõidukite allrühma (sg) kuuluvad sõidukid, mis on registreeritud esimest korda aasta Y aruandlusperioodil ja mille CO2 heide on aasta Y aruandlusperioodi heitkoguste vähendamise trajektoorist rohkem kui 8 % väiksem, ning sõidukite allrühma (sg) kuuluvad sõidukid, mis ei kuulu ühtegi punktides d ja e osutatud CO2 heite klassi; |
| --- | --- |

c)

CO2 heite klass 3 – sõidukite allrühma (sg) kuuluvad sõidukid, mis on registreeritud esimest korda aasta Y aruandlusperioodil ja mille CO2 heide on aasta Y aruandlusperioodi heitkoguste vähendamise trajektoorist rohkem kui 8 % väiksem, ning sõidukite allrühma (sg) kuuluvad sõidukid, mis ei kuulu ühtegi punktides d ja e osutatud CO2 heite klassi;

| d) | CO2 heite klass 4 – vähese heitega raskesõidukid; |
| --- | --- |

d)

CO2 heite klass 4 – vähese heitega raskesõidukid;

| e) | CO2 heite klass 5 – heiteta sõidukid. |
| --- | --- |

e)

CO2 heite klass 5 – heiteta sõidukid.

Liikmesriigid tagavad, et CO2 heite klassi 2 või 3 kuuluva sõiduki liigitus tehakse pärast esmast registreerimist iga kuue aasta järel uuesti ning kui see on asjakohane, liigitatakse sõiduk ümber vastavasse heiteklassi sel ajal kohaldatavate piirväärtuste alusel. Ümberliigitamine jõustub kasutusmaksuga seonduvalt hiljemalt ümberliigitamise kehtivuse esimesel päeval või nimetatud ümberliigitamise päeval.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse vähendatud makse CO2 heite klassidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvate sõidukite suhtes järgmiselt:

| a) | CO2 heite klass 2 – 5–15 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga; |
| --- | --- |

a)

CO2 heite klass 2 – 5–15 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga;

| b) | CO2 heite klass 3 – 15–30 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga; |
| --- | --- |

b)

CO2 heite klass 3 – 15–30 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga;

| c) | CO2 heite klass 4 – 30–50 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga; |
| --- | --- |

c)

CO2 heite klass 4 – 30–50 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga;

| d) | CO2 heite klass 5 – 50–75 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga; |
| --- | --- |

d)

CO2 heite klass 5 – 50–75 % vähendamine võrreldes CO2 heite klassi 1 suhtes kohaldatava maksuga;

Kui taristumaksu või kasutusmaksu diferentseeritakse ka vastavalt Euro-heitgaasiklassile, kohaldatakse esimeses lõigus osutatud vähendamisi võrreldes maksuga, mida kohaldatakse kõige rangemate Euro heitenormide korral.

4.   Käesolevas artiklis osutatud diferentseerimise eesmärk ei tohi olla täiendava tulu saamine.

5.   Erandina lõikest 1, võib liikmesriik otsustada mitte kohaldada lõike 2 kohast nõuet diferentseerida taristumaksu, kui kogutakse CO2 väliskulumaksu ja seda diferentseeritakse vastavalt IIIc lisas esitatud CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtustele.

6.   Teelõikudel, kus sõidukit käitatakse kontrollitaval viisil ilma CO2 heiteta, võivad liikmesriigid kohaldada selle sõiduki suhtes vähendatud makse vastavalt CO2 heite klassile 5. Nimetatud võimalust kasutavad liikmesriigid kohaldavad muudel teelõikudel selle sõiduki suhtes makse vastavalt CO2 heite klassile 1.

7.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks CO2 võrdlusheited määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 1 punktidega a–d hõlmamata sõidukirühmade puhul.

Nimetatud rakendusaktides esitatakse iga sõidukirühma kohta andmed, mis avaldatakse määruse (EL) 2018/956 artiklis 10 osutatud aruandes. Komisjon võtab nimetatud rakendusaktid vastu hiljemalt kuus kuud pärast määruse (EL) 2018/956 artiklis 10 osutatud asjakohase aruande avaldamist.

8.   25. märtsiks 2027 hindab komisjon käesolevas artiklis viidatud CO2 heitel põhineva diferentseerimise rakendamist ja tõhusust ning selle jätkuvat vajalikkust, ning selle kooskõla direktiividega 2003/87/EÜ ja 2003/96/EÜ. Komisjon esitab selle hindamise põhjal asjakohasel juhul ettepaneku muuta käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid, milles käsitletakse maksude diferentseerimist CO2 heite põhjal.

9.   Komisjon vaatab iga viie aasta järel pärast 24. märtsi 2022 läbi II lisas sätestatud kasutusmaksude ülemmäärad ja lõikes 3 sätestatud vähendamise määrad ning esitab asjakohasel juhul selle läbivaatamise tulemuste põhjal seadusandliku ettepaneku kõnealuste sätete muutmiseks.

10.   Komisjon koostab 30 kuud pärast 24. märtsi 2022 aruande, milles hinnatakse käesoleva direktiivi artikli 7ga lõike 2 punktides b ja c osutatud CO2 heite klasside 2 ja 3 piirväärtuste asjakohasust võrreldes määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 lõike 1 kohaselt avaldatud võrdlusheidete või määruse (EL) 2018/956 kohaselt teatatud CO2 heidetega, ning teeb asjakohasel juhul selle hindamise tulemuste põhjal seadusandliku ettepaneku kõnealuste piirväärtuste muutmiseks.

11.   Käesolevas artiklis osutatud CO2 heitel põhineva maksude diferentseerimise kohaldamine ei ole kohustuslik, kui kohaldatakse muud liidu maanteetranspordi kütuse maksustamise meedet.

Artikkel 7gb

1.   Liikmesriigid võivad kergsõidukite puhul tee- ja kasutusmakse diferentseerida vastavalt sõiduki keskkonnatoimele, mis on kindlaks määratud CO2 koguheitena või CO2 koguheite kaalutud keskmisena ja märgitud sõiduki vastavustunnistuse kirjes 49 ja Euro heitenormides.

Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse sõiduautode, väikebusside ja väikeste tarbesõidukite suhtes tee- ja kasutusmaksu madalamaid määrasid, kui on täidetud mõlemad järgmistest tingimustest:

| a) | nende CO2 eriheide, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/1151, (*) on null või väiksem järgmistest tasemetest:


  i) | ajavahemikuks 2021–2024 ELi sõidukipargi heite sihttasemed2021, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 (**) I lisa A osa punktile 6 ja B osa punktile 6; |
| --- | --- | --- |

a)

nende CO2 eriheide, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/1151, (*) on null või väiksem järgmistest tasemetest:

i)

ajavahemikuks 2021–2024 ELi sõidukipargi heite sihttasemed2021, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/631 (**) I lisa A osa punktile 6 ja B osa punktile 6;

| ii) | ajavahemikuks 2025–2029 ELi sõidukipargi heite sihttasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2019/631 I lisa A osa punktile 6.1.1 ja B osa punktile 6.1.1; |
| --- | --- |

ii)

ajavahemikuks 2025–2029 ELi sõidukipargi heite sihttasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2019/631 I lisa A osa punktile 6.1.1 ja B osa punktile 6.1.1;

| iii) | alates 2030. aastast ELi sõidukipargi heite sihttasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2019/631 I lisa A osa punktile 6.1.2 ja B osa punktile 6.1.2. |
| --- | --- |

iii)

alates 2030. aastast ELi sõidukipargi heite sihttasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2019/631 I lisa A osa punktile 6.1.2 ja B osa punktile 6.1.2.

| b) | nende saasteainete heitkogused, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EL) 2017/1151, peavad vastama käesoleva direktiivi VII lisa tabelile. Liikmesriigid võivad kohaldada käesoleva määruse VII lisas osutatud heiteta sõidukite suhtes vähendamist, kohaldamata vähendamist muude kõnealuses lisas osutatud heitenormide suhtes. |
| --- | --- |

b)

nende saasteainete heitkogused, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EL) 2017/1151, peavad vastama käesoleva direktiivi VII lisa tabelile. Liikmesriigid võivad kohaldada käesoleva määruse VII lisas osutatud heiteta sõidukite suhtes vähendamist, kohaldamata vähendamist muude kõnealuses lisas osutatud heitenormide suhtes.

2.   Kui see on tehniliselt teostatav, diferentseerivad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2026 teemakse ning kaubikute ja väikebusside kasutusmaksude aastamäärasid vastavalt sõiduki keskkonnatoimele vastavalt VII lisas sätestatud eeskirjadele. Lõike 1 teise alalõigu sätted on sel põhjusel soovituslikud.

Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada erinevaid heitenorme või lõikes 1 sätestatust erinevat diferentseerimise taset või otsustavad lisada erinevaid või lisakriteeriume, teatavad nad oma valikust sellest komisjonile ja põhjendavad seda vähemalt kuus kuud enne diferentseerimise kehtestamist.

Liikmesriigid võivad siiski kohaldada vähendamisi üksnes heiteta sõidukite suhtes, kohaldamata diferentseerimist muude sõidukite suhtes ja ilma komisjonile teatamata.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel võivad liikmesriigid võtta arvesse sõiduki keskkonnatoime paranemist seoses sõiduki üleminekuga alternatiivkütustele.

4.   Liikmesriigid võivad ajaloolise väärtusega sõidukite maksustamiseks kehtestada erimeetmed.

5.   Käesolevas artiklis osutatud diferentseerimise eesmärk ei tohi olla täiendava tulu saamine.

(*)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1)."

*

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).“
  "

**

2

| 12) | Artiklit 7h muudetakse järgmiselt:


  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:


  i) | sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Vähemalt kuus kuud enne uue või oluliselt muudetud taristumaksusüsteemi rakendamist saadavad liikmesriigid komisjonile:“; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 7h muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Vähemalt kuus kuud enne uue või oluliselt muudetud taristumaksusüsteemi rakendamist saadavad liikmesriigid komisjonile:“;

| ii) | punkti a lisatakse järgmine taane:


  „— | kui see on kohaldatav, selge teabe elektroonilise teemaksu kogumise süsteemi põhiomaduste, sealhulgas koostalitlusvõime kohta;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti a lisatakse järgmine taane:

„—

kui see on kohaldatav, selge teabe elektroonilise teemaksu kogumise süsteemi põhiomaduste, sealhulgas koostalitlusvõime kohta;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Kooskõlas lõikega 1 komisjonile teabe saatmisel võib liikmesriik lisada teabe rohkem kui ühe taristumaksusüsteemi muudatuse kohta. Kui komisjoni on juba teavitatud muudatusest, loetakse, et liikmesriik on juba täitnud lõikes 1 sätestatud teavitamiskohustuse ning nimetatud muudatust võib rakendada komisjoni sellest täiendavat teavitamata.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kooskõlas lõikega 1 komisjonile teabe saatmisel võib liikmesriik lisada teabe rohkem kui ühe taristumaksusüsteemi muudatuse kohta. Kui komisjoni on juba teavitatud muudatusest, loetakse, et liikmesriik on juba täitnud lõikes 1 sätestatud teavitamiskohustuse ning nimetatud muudatust võib rakendada komisjoni sellest täiendavat teavitamata.“

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Enne uue või oluliselt muudetud väliskulu- või ummikumaksusüsteemi rakendamist teavitavad liikmesriigid komisjoni asjaomasest võrgust ning kavandatavatest maksumääradest sõidukikategooria ja heitgaasiklassi kaupa ning asjakohasel juhul teavitavad komisjoni vastavalt IIIa lisa punktile 2 või V lisa punktile 2.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Enne uue või oluliselt muudetud väliskulu- või ummikumaksusüsteemi rakendamist teavitavad liikmesriigid komisjoni asjaomasest võrgust ning kavandatavatest maksumääradest sõidukikategooria ja heitgaasiklassi kaupa ning asjakohasel juhul teavitavad komisjoni vastavalt IIIa lisa punktile 2 või V lisa punktile 2.“;

| d) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõige 4 jäetakse välja.

| 13) | Artiklit 7i muudetakse järgmiselt:


  a) | lõike 2 punktid b ja c asendatakse järgmistega:


  „b) | sellised allahindlused või maksuvähendused kajastavad tegelikku halduskulude kokkuhoidu sagedaste kasutajate kohtlemisel võrreldes juhuslike kasutajatega; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 7i muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punktid b ja c asendatakse järgmistega:

„b)

sellised allahindlused või maksuvähendused kajastavad tegelikku halduskulude kokkuhoidu sagedaste kasutajate kohtlemisel võrreldes juhuslike kasutajatega;

| c) | maksuvähendus ei ületa 13 % taristumaksust, mida tasuvad samaväärsed allahindluse või maksuvähenduse tingimustele mittevastavad sõidukid.“; |
| --- | --- |

c)

maksuvähendus ei ületa 13 % taristumaksust, mida tasuvad samaväärsed allahindluse või maksuvähenduse tingimustele mittevastavad sõidukid.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Liikmesriigid võivad ette näha sõiduautode taristumaksu allahindlusi või vähendusi sagedaste kasutajate puhul, eelkõige hajutatud asulates ja linnade äärealadel. Sagedastele kasutajatele tehtud allahindlusest tingitud tulude vähenemist ei kompenseerita harvemate kasutajate arvelt.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Liikmesriigid võivad ette näha sõiduautode taristumaksu allahindlusi või vähendusi sagedaste kasutajate puhul, eelkõige hajutatud asulates ja linnade äärealadel. Sagedastele kasutajatele tehtud allahindlusest tingitud tulude vähenemist ei kompenseerita harvemate kasutajate arvelt.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 7g lõike 1 punktis b ja artikli 7g lõikes 3 sätestatud tingimustega võib teemaksumäärasid määruse (EL) nr 1315/2013 I lisa kaartidel määratletud üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu peamiste projektide puhul diferentseerida muul viisil, et tagada selliste projektide äriline tasuvus, kui need konkureerivad otseselt muude transpordiliikidega. Sellest tulenev maksustamisstruktuur on lineaarne ja proportsionaalne. Selle üksikasjad avalikustatakse ja tehakse kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadavaks. See ei tohi tekitada teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 7g lõike 1 punktis b ja artikli 7g lõikes 3 sätestatud tingimustega võib teemaksumäärasid määruse (EL) nr 1315/2013 I lisa kaartidel määratletud üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu peamiste projektide puhul diferentseerida muul viisil, et tagada selliste projektide äriline tasuvus, kui need konkureerivad otseselt muude transpordiliikidega. Sellest tulenev maksustamisstruktuur on lineaarne ja proportsionaalne. Selle üksikasjad avalikustatakse ja tehakse kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadavaks. See ei tohi tekitada teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol.“

| 14) | Artiklit 7j muudetakse järgmiselt:


  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Tee- ja kasutusmakse kohaldatakse ja kogutakse ning nende tasumist kontrollitakse nii, et see võimalikult vähe takistab sujuvat liiklusvoogu ja et oleks võimalik vältida kohustuslikku kontrolli liidu sisepiiridel. Sel eesmärgil teevad liikmesriigid koostööd, et näha ette meetodid, mille abil teekasutajad saavad tavapäraseid makseviise kasutades tasuda tee- ja kasutusmakse ööpäevaringselt vähemalt elektrooniliselt või piiril või põhilistes müügipunktides nii neid makse kohaldavates liikmesriikides kui ka neist väljaspool. Liikmesriigid ei ole kohustatud tagama füüsilisi tasumiskohti.“; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 7j muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tee- ja kasutusmakse kohaldatakse ja kogutakse ning nende tasumist kontrollitakse nii, et see võimalikult vähe takistab sujuvat liiklusvoogu ja et oleks võimalik vältida kohustuslikku kontrolli liidu sisepiiridel. Sel eesmärgil teevad liikmesriigid koostööd, et näha ette meetodid, mille abil teekasutajad saavad tavapäraseid makseviise kasutades tasuda tee- ja kasutusmakse ööpäevaringselt vähemalt elektrooniliselt või piiril või põhilistes müügipunktides nii neid makse kohaldavates liikmesriikides kui ka neist väljaspool. Liikmesriigid ei ole kohustatud tagama füüsilisi tasumiskohti.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Kui sõidukijuht, või kui see on asjakohane, veoettevõtja või Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutaja ei ole võimeline tõendama sõiduki heiteklassi artikli 7g lõike 2, artikli 7ga või artikli 7gb tähenduses, võivad liikmesriigid kohaldada kõrgeimat kohaldatavat tee- või kasutusmaksu.
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et liikleja saab enne taristu kasutamist deklareerida sõiduki heiteklassi vähemalt elektroonilisel teel. Liikmesriigid võivad pakkuda elektroonilisi ja mitteelektroonilisi vahendeid liiklejate tõendite esitamiseks teemaksusoodustuse saamiseks või asjakohasel juhul kontrollide puhul esitamiseks. Liikmesriigid võivad nõuda, et elektrooniliste vahendite abil esitatavad tõendid esitataks enne taristu kasutamist.
  Liikmesriigid võivad võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et taristu kasutamise järel esitatavaid tõendeid aktsepteeritakse 30 päeva või liikmesriikide poolt kindlaks määratud pikema ajavahemiku jooksul pärast taristu kasutamist, ning et tagatakse kohaldatud tee- või kasutusmaksu ja asjaomase sõiduki heiteklassile vastava tee- või kasutusmaksu vahe hüvitamine, mis tuleneb kohaldatava tähtaja jooksul esitatud tõenditest.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Kui sõidukijuht, või kui see on asjakohane, veoettevõtja või Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse osutaja ei ole võimeline tõendama sõiduki heiteklassi artikli 7g lõike 2, artikli 7ga või artikli 7gb tähenduses, võivad liikmesriigid kohaldada kõrgeimat kohaldatavat tee- või kasutusmaksu.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et liikleja saab enne taristu kasutamist deklareerida sõiduki heiteklassi vähemalt elektroonilisel teel. Liikmesriigid võivad pakkuda elektroonilisi ja mitteelektroonilisi vahendeid liiklejate tõendite esitamiseks teemaksusoodustuse saamiseks või asjakohasel juhul kontrollide puhul esitamiseks. Liikmesriigid võivad nõuda, et elektrooniliste vahendite abil esitatavad tõendid esitataks enne taristu kasutamist.

Liikmesriigid võivad võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et taristu kasutamise järel esitatavaid tõendeid aktsepteeritakse 30 päeva või liikmesriikide poolt kindlaks määratud pikema ajavahemiku jooksul pärast taristu kasutamist, ning et tagatakse kohaldatud tee- või kasutusmaksu ja asjaomase sõiduki heiteklassile vastava tee- või kasutusmaksu vahe hüvitamine, mis tuleneb kohaldatava tähtaja jooksul esitatud tõenditest.“;

| c) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui liikmesriik maksustab sõiduki teemaksuga, märgitakse teemaksu kogusumma, taristumaksu summa, väliskulumaksu summa ja ummikumaksu summa, kui seda kohaldatakse, teekasutajale (võimaluse korral elektrooniliselt) väljastatavale kviitungile. Teekasutaja võib nõustuda kviitungi esitamata jätmisega.


  4.   Kui see on majanduslikult otstarbekas, kehtestavad liikmesriigid taristumaksu, väliskulumaksu ja ummikumaksu ning koguvad neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/520 (*) artikli 3 lõike 1 sätetele vastava elektroonilise teemaksu kogumise süsteemi abil. Komisjon edendab liikmesriikidevahelist koostööd, mis on vajalik, et tagada Euroopa tasandil teemaksu kogumise elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõime.


  (*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/520 liidu elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime ja teemaksude tasumata jätmist käsitleva piiriülese teabevahetuse hõlbustamise kohta (ELT L 91, 29.3.2019, lk 45).“
  " |
| --- | --- |

c)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui liikmesriik maksustab sõiduki teemaksuga, märgitakse teemaksu kogusumma, taristumaksu summa, väliskulumaksu summa ja ummikumaksu summa, kui seda kohaldatakse, teekasutajale (võimaluse korral elektrooniliselt) väljastatavale kviitungile. Teekasutaja võib nõustuda kviitungi esitamata jätmisega.

4.   Kui see on majanduslikult otstarbekas, kehtestavad liikmesriigid taristumaksu, väliskulumaksu ja ummikumaksu ning koguvad neid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/520 (*) artikli 3 lõike 1 sätetele vastava elektroonilise teemaksu kogumise süsteemi abil. Komisjon edendab liikmesriikidevahelist koostööd, mis on vajalik, et tagada Euroopa tasandil teemaksu kogumise elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõime.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/520 liidu elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime ja teemaksude tasumata jätmist käsitleva piiriülese teabevahetuse hõlbustamise kohta (ELT L 91, 29.3.2019, lk 45).“
  "

*

| 15) | Artikkel 7k asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7k
  Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, ei mõjuta käesolev direktiiv teemakse kasutusele võtvate liikmesriikide vabadust maksta asjakohast hüvitist.“; |
| --- | --- |

15)

Artikkel 7k asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7k

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, ei mõjuta käesolev direktiiv teemakse kasutusele võtvate liikmesriikide vabadust maksta asjakohast hüvitist.“;

| 16) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:


  a) | lõike 2 punktid a ja b asendatakse järgmisega:


  „a) | ühise kasutusmaksu tasumine võimaldab juurdepääsu võrkudele, mille on määratlenud osalevad liikmesriigid kooskõlas artikli 7 lõigetega 1 ja 2; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

ühise kasutusmaksu tasumine võimaldab juurdepääsu võrkudele, mille on määratlenud osalevad liikmesriigid kooskõlas artikli 7 lõigetega 1 ja 2;

| b) | osalevad liikmesriigid määravad ühised kasutusmaksumäärad, mis ei ületa artiklis 7a osutatud maksimummäärasid;“; |
| --- | --- |

b)

osalevad liikmesriigid määravad ühised kasutusmaksumäärad, mis ei ületa artiklis 7a osutatud maksimummäärasid;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühise kasutusmaksude süsteemi puhul pikendatakse artikli 7 ga lõike 1 teises ja kolmandas lõigus osutatud diferentseerimise lõplikku kohaldamiskuupäeva kuni 25. märtsini 2025 või, juhul kui CO2 võrdlusheide avaldatakse pärast 24. märtsi 2022, kolmele aastale pärast CO2 võrdlusheite avaldamist.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühise kasutusmaksude süsteemi puhul pikendatakse artikli 7 ga lõike 1 teises ja kolmandas lõigus osutatud diferentseerimise lõplikku kohaldamiskuupäeva kuni 25. märtsini 2025 või, juhul kui CO2 võrdlusheide avaldatakse pärast 24. märtsi 2022, kolmele aastale pärast CO2 võrdlusheite avaldamist.“

| 17) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:


  a) | lõige 1a asendatakse järgmisega:

  „1a.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel kohaldada:


  a) | spetsiaalselt kehtestatud reguleerivaid makse, et vähendada liiklusummikuid või võidelda keskkonnamõjudega, sealhulgas halva õhukvaliteediga, linnapiirkonna mis tahes teedel, sealhulgas linnapiirkonda läbivatel üleeuroopalise teedevõrgu teedel; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1a asendatakse järgmisega:

„1a.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel kohaldada:

a)

spetsiaalselt kehtestatud reguleerivaid makse, et vähendada liiklusummikuid või võidelda keskkonnamõjudega, sealhulgas halva õhukvaliteediga, linnapiirkonna mis tahes teedel, sealhulgas linnapiirkonda läbivatel üleeuroopalise teedevõrgu teedel;

| b) | makse, mis on spetsiaalselt ette nähtud teesiseste või tee ääres või kohal paiknevate rajatiste ehitus-, kasutus-, hooldus- ja arenduskulude rahastamiseks, mis annavad liikumise ajal energiat vähese heitega ja heiteta sõidukitele, ning mida kohaldatakse selliste sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

b)

makse, mis on spetsiaalselt ette nähtud teesiseste või tee ääres või kohal paiknevate rajatiste ehitus-, kasutus-, hooldus- ja arenduskulude rahastamiseks, mis annavad liikumise ajal energiat vähese heitega ja heiteta sõidukitele, ning mida kohaldatakse selliste sõidukite suhtes.

Nimetatud makse kohaldatakse mittediskrimineerivalt.“;

| b) | lõike 2 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik jäetakse välja.

| 18) | Artiklisse 9c lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.“ |
| --- | --- |

18)

Artiklisse 9c lisatakse järgmine lõige:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.“

| 19) | Artiklid 9d ja 9e asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9d
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 9e vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva direktiivi 0 lisa, IIIa lisa punktides 4.1 ja 4.2 valemeid ning IIIb ja IIIc lisa tabelites esitatud summasid, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga.
  Artikli 7cb lõikes 4 osutatud asjaoludel võtab komisjon kooskõlas artikliga 9e vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva direktiivi IIIc lisas sätestatud CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtusi, võttes arvesse maanteesõidukite kütustele liidus kohaldatavat tegelikku CO2 hinda. Sellised muudatused piirduvad sellega, et tagada, et CO2 heite väliskulumaksu tase ei ületa taset, mis on vajalik kõnealuste väliskulude arvessevõtmiseks.


  Artikkel 9e

  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Artiklis 9d osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 24. märtsist 2022. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9d osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes (*) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 9d alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“


  (*)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  " |
| --- | --- |

19)

Artiklid 9d ja 9e asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9d

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 9e vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva direktiivi 0 lisa, IIIa lisa punktides 4.1 ja 4.2 valemeid ning IIIb ja IIIc lisa tabelites esitatud summasid, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga.

Artikli 7cb lõikes 4 osutatud asjaoludel võtab komisjon kooskõlas artikliga 9e vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva direktiivi IIIc lisas sätestatud CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtusi, võttes arvesse maanteesõidukite kütustele liidus kohaldatavat tegelikku CO2 hinda. Sellised muudatused piirduvad sellega, et tagada, et CO2 heite väliskulumaksu tase ei ületa taset, mis on vajalik kõnealuste väliskulude arvessevõtmiseks.

Artikkel 9e

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 9d osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 24. märtsist 2022. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9d osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes (*) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 9d alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

(*)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  "

*

| 20) | Artiklid 9f ja 9 g jäetakse välja. |
| --- | --- |

20)

Artiklid 9f ja 9 g jäetakse välja.

| 21) | Artiklid 10a ja 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10a

  1.   II lisas sätestatud summasid eurodes ning IIIb ja IIIc lisa tabelites esitatud summasid sentides kohandatakse iga kahe aasta tagant, et võtta arvesse komisjoni (Eurostati) avaldatud kogu ELi hõlmava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (välja arvatud energia ja töötlemata toiduained) muutumist. Esimene kohandus tehakse 31. märtsil 2025.“
  Summasid ajakohastatakse automaatselt, kohandades baassummat eurodes või sentides nimetatud indeksi muutusega protsentides. Saadud summad ümardatakse II lisa puhul ülespoole lähima euroni ning IIIb ja IIIc lisa puhul ülespoole lähima sendikümnendikuni.


  2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud kohandatud summad Euroopa Liidu Teatajas lõikes 1 osutatud 31. märtsiks 2025. Kohandatud summad jõustuvad avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.


  Artikkel 11

  1.   Liikmesriigid avaldavad 25. märtsiks 2025 ja seejärel iga viie aasta tagant koondaruande nende territooriumil kehtestatud tee- ja kasutusmaksude kohta.


  2.   Lõike 1 kohaselt avaldatud aruanne sisaldab järgmist:


  a) | teetaristu kasutamise maksustamise areng, nimelt kasutusmaksuga hõlmatud võrgustik ja sõidukikategooriad, sealhulgas artikli 7, 7c või 7gb kohased erandid; |
| --- | --- | --- |

21)

Artiklid 10a ja 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10a

1.   II lisas sätestatud summasid eurodes ning IIIb ja IIIc lisa tabelites esitatud summasid sentides kohandatakse iga kahe aasta tagant, et võtta arvesse komisjoni (Eurostati) avaldatud kogu ELi hõlmava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (välja arvatud energia ja töötlemata toiduained) muutumist. Esimene kohandus tehakse 31. märtsil 2025.“

Summasid ajakohastatakse automaatselt, kohandades baassummat eurodes või sentides nimetatud indeksi muutusega protsentides. Saadud summad ümardatakse II lisa puhul ülespoole lähima euroni ning IIIb ja IIIc lisa puhul ülespoole lähima sendikümnendikuni.

2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud kohandatud summad Euroopa Liidu Teatajas lõikes 1 osutatud 31. märtsiks 2025. Kohandatud summad jõustuvad avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Artikkel 11

1.   Liikmesriigid avaldavad 25. märtsiks 2025 ja seejärel iga viie aasta tagant koondaruande nende territooriumil kehtestatud tee- ja kasutusmaksude kohta.

2.   Lõike 1 kohaselt avaldatud aruanne sisaldab järgmist:

a)

teetaristu kasutamise maksustamise areng, nimelt kasutusmaksuga hõlmatud võrgustik ja sõidukikategooriad, sealhulgas artikli 7, 7c või 7gb kohased erandid;

| b) | taristu- või kasutusmaksu diferentseerimine sõltuvalt sõidukikategooriast ja raskesõiduki tüübist; |
| --- | --- |

b)

taristu- või kasutusmaksu diferentseerimine sõltuvalt sõidukikategooriast ja raskesõiduki tüübist;

| c) | taristumaksude või kasutusmaksude diferentseerimine vastavalt sõidukite keskkonnatoimele vastavalt artiklile 7g, 7 g-a või 7gb; |
| --- | --- |

c)

taristumaksude või kasutusmaksude diferentseerimine vastavalt sõidukite keskkonnatoimele vastavalt artiklile 7g, 7 g-a või 7gb;

| d) | kui see on asjakohane, taristumaksude diferentseerimine sõltuvalt kellaajast, päeva liigist või aastaajast vastavalt artikli 7g lõikele 1; |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, taristumaksude diferentseerimine sõltuvalt kellaajast, päeva liigist või aastaajast vastavalt artikli 7g lõikele 1;

| e) | sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku iga kombinatsiooni puhul sissenõutud väliskulumaks; |
| --- | --- |

e)

sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku iga kombinatsiooni puhul sissenõutud väliskulumaks;

| f) | kaalutud keskmine taristumaks ja taristumaksu kaudu saadud kogutulu; |
| --- | --- |

f)

kaalutud keskmine taristumaks ja taristumaksu kaudu saadud kogutulu;

| g) | väliskulumaksu kaudu saadud kogutulu; |
| --- | --- |

g)

väliskulumaksu kaudu saadud kogutulu;

| h) | ummikumaksu kaudu saadud kogutulu sõidukikategooriate kaupa; |
| --- | --- |

h)

ummikumaksu kaudu saadud kogutulu sõidukikategooriate kaupa;

| i) | kogutulu, mis on saadud hinnalisanditest, ja millistel teelõikudel neid on kohaldatud; |
| --- | --- |

i)

kogutulu, mis on saadud hinnalisanditest, ja millistel teelõikudel neid on kohaldatud;

| j) | tee- või kasutusmaksu kaudu saadud kogutulu või kui see on kohaldatav, mõlemad; |
| --- | --- |

j)

tee- või kasutusmaksu kaudu saadud kogutulu või kui see on kohaldatav, mõlemad;

| k) | käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud tulu ning kuidas see on võimaldanud liikmesriigil täita artikli 9 lõikes 2 osutatud eesmärke või kui sellised tulud suunatakse üldeelarvesse, teave maanteetransporditaristule ja säästva transpordi projektidele eraldatud kulude taseme kohta; ning |
| --- | --- |

k)

käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud tulu ning kuidas see on võimaldanud liikmesriigil täita artikli 9 lõikes 2 osutatud eesmärke või kui sellised tulud suunatakse üldeelarvesse, teave maanteetransporditaristule ja säästva transpordi projektidele eraldatud kulude taseme kohta; ning

| l) | eri heitgaasiklassidesse kuuluvate sõidukite osakaalu areng tasulistel teedel. |
| --- | --- |

l)

eri heitgaasiklassidesse kuuluvate sõidukite osakaalu areng tasulistel teedel.

Liikmesriigid, kes teevad nimetatud teabe üldsusele veebis kättesaadavaks, võivad otsustada aruannet mitte koostada.“

| 22) | Lisasid muudetakse järgmiselt:


  a) | 0, II, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisa punktides 1, 2, 3, 4, 5 ja 7 sätestatule; |
| --- | --- | --- |

22)

Lisasid muudetakse järgmiselt:

a)

0, II, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisa punktides 1, 2, 3, 4, 5 ja 7 sätestatule;

| b) | käesoleva direktiivi lisa punktides 6 ja 8 esitatud tekst lisatakse IIIc, V, VI ja VII lisana direktiivile 1999/62/EÜ. |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi lisa punktides 6 ja 8 esitatud tekst lisatakse IIIc, V, VI ja VII lisana direktiivile 1999/62/EÜ.

Artikkel 2

Direktiivi 1999/37/EÜ muudatused

Direktiivi 1999/37/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | II peatüki punkti 6 alapunkt V.7 asendatakse järgmisega:


  „V.7 | CO2 (g/km) või CO2 eriheide, kui see on näidatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (*) VIII lisa liites määratletud raskesõidukite vastavussertifikaadi punktis 49.5 või nimetatud määruse III lisa 1. liites määratletud üksiksõiduki tüübikinnituse punktis 49.5; |
| --- | --- | --- |

1)

II peatüki punkti 6 alapunkt V.7 asendatakse järgmisega:

„V.7

CO2 (g/km) või CO2 eriheide, kui see on näidatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (*) VIII lisa liites määratletud raskesõidukite vastavussertifikaadi punktis 49.5 või nimetatud määruse III lisa 1. liites määratletud üksiksõiduki tüübikinnituse punktis 49.5;

2

2

*

(*)  Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/683, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 seoses mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve suhtes kohaldatavate haldusnõuetega (ELT L 163, 26.5.2020, lk 1).“;"

*

| 2) | lisatakse järgmine alapunkt:


  „V.10 | raskesõidukite CO2 heite klass, mis on määratud kindlaks esmase registreerimise ajal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (*1) artikli 7ga lõikele 2. |
| --- | --- | --- |

2)

lisatakse järgmine alapunkt:

„V.10

raskesõidukite CO2 heite klass, mis on määratud kindlaks esmase registreerimise ajal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (*1) artikli 7ga lõikele 2.

2

*1

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).“
  "

*1

Artikkel 3

Direktiivi (EL) 2019/520 muudatused

Direktiivi (EL) 2019/520 I lisa jaotise „Artikli 23 lõike 1 kohase automaatse päringu tulemusena edastatavad andmekategooriad“ I osa „Andmed sõiduki kohta“ tabel asendatakse järgmisega:

„I osa   Andmed sõiduki kohta

| Komponent | K/V (14) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Registreerimisnumber/Valmistajatehase tähis (VIN-kood) | K | |
| Kerenumber/valmistajatehase tähis (VIN-kood) | K | |
| Registreerimisliikmesriik | K | |
| Mark | K | (D.1) (15) nt Ford, Opel, Renault |
| Sõiduki mudel | K | ((D.3) nt Focus, Astra, Megane |
| ELi kategooria kood | K | J) nt mopeed, mootorratas, sõiduauto |
| Euro heitgaasiklass | K | nt Euro 4, EURO 6 |
| CO2 heite klass | V | kohaldatav raskesõidukite puhul |
| Ümberliigitamise kuupäev | V | kohaldatav raskesõidukite puhul |
| CO2 grammides tonnkilomeetri kohta | V | kohaldatav raskesõidukite puhul |
| Sõiduki tehniliselt lubatav täismass | M | |

Komponent

K/V (14)

Märkused

Registreerimisnumber/Valmistajatehase tähis (VIN-kood)

K

Kerenumber/valmistajatehase tähis (VIN-kood)

K

Registreerimisliikmesriik

K

Mark

K

(D.1) (15) nt Ford, Opel, Renault

Sõiduki mudel

K

((D.3) nt Focus, Astra, Megane

ELi kategooria kood

K

J) nt mopeed, mootorratas, sõiduauto

Euro heitgaasiklass

K

nt Euro 4, EURO 6

CO2 heite klass

V

kohaldatav raskesõidukite puhul

Ümberliigitamise kuupäev

V

kohaldatav raskesõidukite puhul

CO2 grammides tonnkilomeetri kohta

V

kohaldatav raskesõidukite puhul

Sõiduki tehniliselt lubatav täismass

M

Artikkel 4

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 25. märtsiks 2024. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. veebruar 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  ELT C 81, 2.3.2018, lk 188.

1

(2)  
  ELT C 176, 23.5.2018, lk 66.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 9. novembri 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).

5

2

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/520 liidu elektrooniliste teemaksu kogumise süsteemide koostalitlusvõime ja teemaksude tasumata jätmist käsitleva piiriülese teabevahetuse hõlbustamise kohta. (ELT L 91, 29.3.2019, lk 45).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

8

(9)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

10

2

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrus (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1).

12

2

(13)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

13

(14)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

14

(15)  Liidu ühtlustatud kood, vt direktiiv 1999/37/EÜ.“

15

---

LISA

| 1) | Direktiivi 1999/62/EÜ lisa 0 punkti 3 lisatakse järgmine tabel:

  „Euro VI kohased heitkoguste piirnormid | Piirnormid |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | Süsi-vesinike koguheide (THC)
  (mg/kWh) | Mitte-metaansed süsi-vesinikud (NMHC)
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
  (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Märkus


  PI | = | sädesüütega mootor |
| CI | = | survesüütemootor |

1)

Direktiivi 1999/62/EÜ lisa 0 punkti 3 lisatakse järgmine tabel:

„Euro VI kohased heitkoguste piirnormid

Piirnormid

CO

(mg/kWh)

Süsi-vesinike koguheide (THC)

(mg/kWh)

Mitte-metaansed süsi-vesinikud (NMHC)

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
  (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Märkus

PI

=

sädesüütega mootor

CI

=

survesüütemootor

| (1) | NO2 komponendi lubatud taseme NOx piirnormis võib kindlaks määrata hiljem.“ |
| --- | --- |

(1)

NO2 komponendi lubatud taseme NOx piirnormis võib kindlaks määrata hiljem.“

| 2) | Direktiivi 1999/62/EÜ II lisa asendatakse järgmisega:


  „II LISA

  ARTIKLI 7a LÕIKES 2 NIMETATUD KASUTUSMAKSUDE, SEALHULGAS HALDUSKULUDE MAKSIMUMMÄÄRAD EURODES

  Aastamaks | kuni kolm telge | vähemalt neli telge |
| --- | --- | --- | --- |
| Euro 0 | 1 899 | 3 185 |
| Euro I | 1 651 | 2 757 |
| Euro II | 1 428 | 2 394 |
| Euro III | 1 242 | 2 073 |
| Euro IV | 1 081 | 1 803 |
| Euro V | 940 | 1 567 |
| Euro VI | 855 | 1 425 |

2)

Direktiivi 1999/62/EÜ II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

ARTIKLI 7a LÕIKES 2 NIMETATUD KASUTUSMAKSUDE, SEALHULGAS HALDUSKULUDE MAKSIMUMMÄÄRAD EURODES

Aastamaks

kuni kolm telge

vähemalt neli telge

Euro 0

1 899

3 185

Euro I

1 651

2 757

Euro II

1 428

2 394

Euro III

1 242

2 073

Euro IV

1 081

1 803

Euro V

940

1 567

Euro VI

855

1 425

Kuu-, nädala- ja päevamaks

Kuu, nädala ja päeva maksimummäärad peavad olema proportsionaalsed taristu kasutusajaga.

| 3) | Direktiivi 1999/62/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt:


  a) | 2. jao punkti 2.1 kuues taane asendatakse järgmisega:


  „— | Raskesõidukite tekitatud kulud jaotatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse raskesõidukite liikluse osakaalu teedevõrgu koguliikluses ja seonduvaid kulusid. Raskesõidukite poolt läbitud kilomeetreid võib sel eesmärgil korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajatega (1).“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Direktiivi 1999/62/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. jao punkti 2.1 kuues taane asendatakse järgmisega:

„—

Raskesõidukite tekitatud kulud jaotatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse raskesõidukite liikluse osakaalu teedevõrgu koguliikluses ja seonduvaid kulusid. Raskesõidukite poolt läbitud kilomeetreid võib sel eesmärgil korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajatega (1).“;

1

| b) | 2. jao punkti 2.2 teine taane asendatakse järgmisega:


  „— | Nimetatud kulud jaotatakse raskesõidukite ja muude sõidukite liikluse vahel, tuginedes tegelikult läbitud kilomeetrite ja prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaaludele, ning neid võib korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2. jao punkti 2.2 teine taane asendatakse järgmisega:

„—

Nimetatud kulud jaotatakse raskesõidukite ja muude sõidukite liikluse vahel, tuginedes tegelikult läbitud kilomeetrite ja prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaaludele, ning neid võib korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad.“;

| c) | punkti 4 pealkiri asendatakse järgmisega:


  „4. | Raskesõidukite osakaal liikluses, samaväärsuskordajad ja korrektsioonimehhanism“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 4 pealkiri asendatakse järgmisega:

„4.

Raskesõidukite osakaal liikluses, samaväärsuskordajad ja korrektsioonimehhanism“;

| d) | punkti 4 esimene taane asendatakse järgmisega


  „— | Et asjakohaselt arvesse võtta raskesõidukite kasutamisest tulenevaid suurenenud taristu ehituse ja remondi kulusid, peab teemaksude arvutamine põhinema raskesõidukite poolt tegelikult läbitud kilomeetrite või prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaalul kogu liiklusest, mida võib soovi korral samaväärsuskordajatega korrigeerida.“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 4 esimene taane asendatakse järgmisega

„—

Et asjakohaselt arvesse võtta raskesõidukite kasutamisest tulenevaid suurenenud taristu ehituse ja remondi kulusid, peab teemaksude arvutamine põhinema raskesõidukite poolt tegelikult läbitud kilomeetrite või prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaalul kogu liiklusest, mida võib soovi korral samaväärsuskordajatega korrigeerida.“

| 4) | Direktiivi 1999/62/EÜ IIIa lisa asendatakse järgmisega:


  „IIIa LISA

  VÄLISKULUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

  Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksuga maksustamise ja kui see on asjakohane, maksimaalse väliskulumaksu arvutamise miinimumnõuded.
  1.   Asjaomased teedevõrgu osad
  Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks oma teedevõrgu osa või osad, mille suhtes kohaldatakse väliskulumaksu.
  Kui liikmesriik kavatseb väliskulumaksuga maksustada ainult ühe või mõne osa teedevõrgust, mis koosneb tema osast üleeuroopalises teedevõrgus ja tema kiirteedest, valitakse kõnealune osa või kõnealused osad välja pärast hindamist, millega tehakse kindlaks järgmised asjaolud: väliskulumaksu kehtestamisel selliselt koosneva teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale, rahvatervisele või liiklusohutusele.
  Alates 25. märtsist 2026 valib liikmesriik, kes ei kavatse kehtestada väliskulumaksu õhusaaste eest oma tasulise teedevõrgu konkreetsetel lõikudel, ka need konkreetsed lõigud sellise hindamise alusel.
  2.   Maksuga hõlmatavad sõidukid, teed ja ajavahemik
  Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb või IIIc lisas kindlaks määratud võrdlusväärtused, siis ta teatab komisjonile sõidukite klassifikatsiooni, vastavalt millele väliskulumaks varieerub. Kui see on kohaldatav, teatab liikmesriik komisjonile nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse kõrgemat väliskulumaksu määra („linnalähiteed (sealhulgas kiirteed)“), ning nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse madalamat väliskulumaksu määra („linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed)“).
  Kui see on kohaldatav, teatab liikmesriik komisjonile ka täpsed ööajale vastavad ajavahemikud, mille jooksul võib kehtestada kõrgema mürasaaste väliskulumaksu määra, et võtta arvesse kõrgemat mürataset.
  Teede klassifitseerimisel linnalähiteedeks (sealhulgas kiirteed) ja linnadevahelisteks teedeks (sealhulgas kiirteed) ning ajavahemike kindlaksmääramisel võetakse aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud saaste tekkega teedel ja nende ümbruses, näiteks rahvastikutihedus, aastane keskmine õhusaaste (eelkõige PM10 ja NO2 puhul) ning direktiiviga 2008/50/EÜ kehtestatud piirnorme ületavate päevade (PM10) ja tundide (NO2) arv aastas. Kõnealused kriteeriumid lisatakse teatesse.
  3.   Maksusumma
  Käesolevat jaotist kohaldatakse juhul, kui liikmesriik kavatseb kohaldada IIIb või IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtusest kõrgemat väliskulumaksu.
  Liikmesriik või, kui see on kohaldatav, sõltumatu asutus, määrab, kui see on asjakohane, iga sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta ühe konkreetse summa. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav. Avalikustamine peaks toimuma õigeaegselt enne rakendamist. Kõik näitajad, andmed ja muu eri väliskuluelementide arvutamise mõistmiseks vajalik teave avalikustatakse.
  Maksu kehtestamisel juhindub liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus tõhusa hinnakujunduspoliitika põhimõttest, mille kohaselt hind on ligilähedane maksustatava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele.
  Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumisega kaasnevat ohtu ja ümbersuunamise negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi.
  Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kontrollib maksustamiskava tõhusust maanteetranspordist tuleneva keskkonnakahju vähendamisel. Liikmesriik kohandab asjakohasel juhul iga kahe aasta järel maksustamisstruktuuri ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele.
  4.   Väliskuluelemendid
  4.1.   Liiklusest tulenevad õhusaastekulud
  Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmise valemi abil:


  kus:


  — PCVij | = | õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| — EFik | = | saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta) |
| — PCjk | = | saasteaine k rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta) |

4)

Direktiivi 1999/62/EÜ IIIa lisa asendatakse järgmisega:

„IIIa LISA

VÄLISKULUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksuga maksustamise ja kui see on asjakohane, maksimaalse väliskulumaksu arvutamise miinimumnõuded.

1.   Asjaomased teedevõrgu osad

Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks oma teedevõrgu osa või osad, mille suhtes kohaldatakse väliskulumaksu.

Kui liikmesriik kavatseb väliskulumaksuga maksustada ainult ühe või mõne osa teedevõrgust, mis koosneb tema osast üleeuroopalises teedevõrgus ja tema kiirteedest, valitakse kõnealune osa või kõnealused osad välja pärast hindamist, millega tehakse kindlaks järgmised asjaolud: väliskulumaksu kehtestamisel selliselt koosneva teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale, rahvatervisele või liiklusohutusele.

Alates 25. märtsist 2026 valib liikmesriik, kes ei kavatse kehtestada väliskulumaksu õhusaaste eest oma tasulise teedevõrgu konkreetsetel lõikudel, ka need konkreetsed lõigud sellise hindamise alusel.

2.   Maksuga hõlmatavad sõidukid, teed ja ajavahemik

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb või IIIc lisas kindlaks määratud võrdlusväärtused, siis ta teatab komisjonile sõidukite klassifikatsiooni, vastavalt millele väliskulumaks varieerub. Kui see on kohaldatav, teatab liikmesriik komisjonile nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse kõrgemat väliskulumaksu määra („linnalähiteed (sealhulgas kiirteed)“), ning nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse madalamat väliskulumaksu määra („linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed)“).

Kui see on kohaldatav, teatab liikmesriik komisjonile ka täpsed ööajale vastavad ajavahemikud, mille jooksul võib kehtestada kõrgema mürasaaste väliskulumaksu määra, et võtta arvesse kõrgemat mürataset.

Teede klassifitseerimisel linnalähiteedeks (sealhulgas kiirteed) ja linnadevahelisteks teedeks (sealhulgas kiirteed) ning ajavahemike kindlaksmääramisel võetakse aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud saaste tekkega teedel ja nende ümbruses, näiteks rahvastikutihedus, aastane keskmine õhusaaste (eelkõige PM10 ja NO2 puhul) ning direktiiviga 2008/50/EÜ kehtestatud piirnorme ületavate päevade (PM10) ja tundide (NO2) arv aastas. Kõnealused kriteeriumid lisatakse teatesse.

3.   Maksusumma

Käesolevat jaotist kohaldatakse juhul, kui liikmesriik kavatseb kohaldada IIIb või IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtusest kõrgemat väliskulumaksu.

Liikmesriik või, kui see on kohaldatav, sõltumatu asutus, määrab, kui see on asjakohane, iga sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta ühe konkreetse summa. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav. Avalikustamine peaks toimuma õigeaegselt enne rakendamist. Kõik näitajad, andmed ja muu eri väliskuluelementide arvutamise mõistmiseks vajalik teave avalikustatakse.

Maksu kehtestamisel juhindub liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus tõhusa hinnakujunduspoliitika põhimõttest, mille kohaselt hind on ligilähedane maksustatava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele.

Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumisega kaasnevat ohtu ja ümbersuunamise negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kontrollib maksustamiskava tõhusust maanteetranspordist tuleneva keskkonnakahju vähendamisel. Liikmesriik kohandab asjakohasel juhul iga kahe aasta järel maksustamisstruktuuri ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele.

4.   Väliskuluelemendid

4.1.   Liiklusest tulenevad õhusaastekulud

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmise valemi abil:

Image 1

kus:

— PCVij

=

õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta)

— EFik

=

saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta)

— PCjk

=

saasteaine k rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta)

Heitetegurid on samad, mida liikmesriik kasutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2284 (*) ettenähtud siseriiklike heiteandmekogude kehtestamisel (milleks kasutatakse EMEP/EEA õhusaasteainete heiteinventuuri juhendit (**)). Saasteainete rahalise kulu määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, käesoleva direktiivi artikli 7c lõikes 2 osutatud sõltumatu asutus, kasutades teaduslikult tõendatud meetodeid.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kohaldada õhusaastekulude väärtuse arvutamisel teaduslikult tõendatud alternatiivmeetodeid, mille puhul kasutatakse õhusaasteainete mõõtmise andmeid ja õhusaasteainete rahalise kulu kohalikku väärtust.

4.2.   Liiklusest tulenevad mürakulud

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad mürasaastekulud järgmiste valemite abil:

Image 2

NCVj (day) = a × NCVj

NCVj (night) = b × NCVj

kus:

| — NCVj | = | mürakulud ühe raskeveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) |
| --- | --- | --- |
| — NCjk | = | mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta) |
| — POPk | = | iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta) |
| — WADT | = | kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent) |
| — a ja b | = | on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta vastaks NCVj (päevas). |

— NCVj

=

mürakulud ühe raskeveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta)

— NCjk

=

mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta)

— POPk

=

iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta)

— WADT

=

kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent)

— a ja b

=

on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta vastaks NCVj (päevas).

Liiklusest tulenev mürasaaste on seotud müra mõjuga maantee ääres viibivate kodanike tervisele.

Müratasemega k kokkupuutuvate elanike arv saadakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (***) artikli 7 kohastest strateegilistest mürakaartidest või muudest võrdväärsetest andmeallikatest.

Müratasemega k kokkupuutumise kulu inimese kohta määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kasutades teaduslikult tõendatud meetodeid.

Igapäevase kaalutud keskmise liiklustiheduse puhul eeldatakse raskeveokite ja sõiduautode vahelist samaväärsustegurit e, mis on tuletatud keskmise sõiduauto ja keskmise raskeveoki müratasemest, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 540/2014 (****).

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kehtestada diferentseeritud müramaksud, et soodustada vaiksemate sõidukite kasutamist, tingimusel et see ei põhjusta välisriigi sõidukite diskrimineerimist.

4.3.   Liiklusest tuleneva CO2 heite kulud

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada IIIc lisas sätestatud võrdlusväärtustest kõrgemat CO2 heite väliskulumaksu, arvutab kõnealune liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus sissenõutavad kulud teaduslike tõendite alusel, kasutades lähenemisviisi, mis põhineb kuludel, mida oleks võinud vältida, võttes arvesse ja selgitades eelkõige järgmisi aspekte:

| a) | heite sihttaseme valik; |
| --- | --- |

a)

heite sihttaseme valik;

| b) | leevendamisvõimaluste hindamine; |
| --- | --- |

b)

leevendamisvõimaluste hindamine;

| c) | lähtestsenaariumi hindamine; |
| --- | --- |

c)

lähtestsenaariumi hindamine;

| d) | riski ja kahjumi vältimine; |
| --- | --- |

d)

riski ja kahjumi vältimine;

| e) | kapitali osakaal. |
| --- | --- |

e)

kapitali osakaal.

Vähemalt kuus kuud enne sellise CO2 heite väliskulumaksu rakendamist teavitab liikmesriik sellest komisjoni.“;

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1)."

*

(**)  Euroopa Keskkonnaagentuuri metoodika - EMEP/EMP õhusaaste heite inventuuri juhend 2019 - riikliku heiteinventuuri ettevalmistamise tehnilised juhised - on kättesaadav veebilehel: (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019)."

**

(***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12)."

***

(****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 131)."

****

| 5) | Direktiivi 1999/62/EÜ IIIb lisa asendatakse järgmisega:


  „IIIb LISA

  VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED

  Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, sealhulgas õhu- ja mürasaaste kulud.
  Tabel 1

  Väliskulumaksu võrdlusväärtused raskeveokite puhul


  Sõidukiklass | Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähised (2) | Linnadevahelised (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raskeveokid, mille täismass on vähem kui 12 tonni
  või millel on kaks telge | Euro 0 | 18,6 | 9,9 |
| Euro I | 12,6 | 6,4 |
| Euro II | 12,5 | 6,3 |
| Euro III | 9,6 | 4,8 |
| Euro IV | 7,3 | 3,4 |
| Euro V | 4,4 | 1,8 |
| Euro VI | 2,3 | 0,5 |
| Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid | 2,0 | 0,3 |
| Raskeveok, mille täismass on 12–18 tonni
  või millel on kolm telge | Euro 0 | 24,6 | 13,7 |
| Euro I | 15,8 | 8,4 |
| Euro II | 15,8 | 8,4 |
| Euro III | 12,5 | 6,6 |
| Euro IV | 9,2 | 4,5 |
| Euro V | 5,6 | 2,7 |
| Euro VI | 2,8 | 0,7 |
| Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid | 2,3 | 0,3 |
| Raskeveok, mille täismass on 18–32 tonni
  või millel on neli telge | Euro 0 | 27,8 | 15,8 |
| Euro I | 20,4 | 11,3 |
| Euro II | 20,4 | 11,2 |
| Euro III | 16,3 | 8,9 |
| Euro IV | 11,8 | 6,0 |
| Euro V | 6,6 | 3,4 |
| Euro VI | 3,1 | 0,8 |
| Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid | 2,5 | 0,3 |
| Raskeveok, mille täismass on üle 32 tonni
  või millel on viis või rohkem telge | Euro 0 | 33,5 | 19,4 |
| Euro I | 25,0 | 14,1 |
| Euro II | 24,9 | 13,9 |
| Euro III | 20,1 | 11,1 |
| Euro IV | 14,2 | 7,5 |
| Euro V | 7,6 | 3,8 |
| Euro VI | 3,4 | 0,8 |
| Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid | 2,8 | 0,3 |

5)

Direktiivi 1999/62/EÜ IIIb lisa asendatakse järgmisega:

„IIIb LISA

VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED

Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, sealhulgas õhu- ja mürasaaste kulud.

Tabel 1

Väliskulumaksu võrdlusväärtused raskeveokite puhul

Sõidukiklass

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähised (2)

Linnadevahelised (3)

Raskeveokid, mille täismass on vähem kui 12 tonni

või millel on kaks telge

Euro 0

18,6

9,9

Euro I

12,6

6,4

Euro II

12,5

6,3

Euro III

9,6

4,8

Euro IV

7,3

3,4

Euro V

4,4

1,8

Euro VI

2,3

0,5

Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid

2,0

0,3

Raskeveok, mille täismass on 12–18 tonni

või millel on kolm telge

Euro 0

24,6

13,7

Euro I

15,8

8,4

Euro II

15,8

8,4

Euro III

12,5

6,6

Euro IV

9,2

4,5

Euro V

5,6

2,7

Euro VI

2,8

0,7

Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid

2,3

0,3

Raskeveok, mille täismass on 18–32 tonni

või millel on neli telge

Euro 0

27,8

15,8

Euro I

20,4

11,3

Euro II

20,4

11,2

Euro III

16,3

8,9

Euro IV

11,8

6,0

Euro V

6,6

3,4

Euro VI

3,1

0,8

Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid

2,5

0,3

Raskeveok, mille täismass on üle 32 tonni

või millel on viis või rohkem telge

Euro 0

33,5

19,4

Euro I

25,0

14,1

Euro II

24,9

13,9

Euro III

20,1

11,1

Euro IV

14,2

7,5

Euro V

7,6

3,8

Euro VI

3,4

0,8

Vähem saastav kui Euro VI, sealhulgas heiteta sõidukid

2,8

0,3

Tabelis 1 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga mägipiirkondades ja linnastute ümbruses, kui see on õigustatud saaste vähesema hajumise, teekalde või kõrgusega või õhutemperatuuri inversiooniga. Kui on teaduslikke tõendeid, et mägipiirkondade ja linnastute ümbruses peaks see tegur olema suurem, võib seda üksikasjaliku põhjenduse alusel suurendada.

| 6) | Direktiivile 1999/62/EÜ lisatakse järgmine lisa:


  „IIIc LISA
  VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED CO2 HEITE PUHUL
  Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, võttes arvesse CO2 heite kulusid.
  Tabel 1

  CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtused raskeveokite puhul


  Sõidukiklass | | Senti sõidukilomeetri kohta | Linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raskeveokid, mille täismass on vähem kui 12 tonni
  või millel on kaks telge | CO2 heite klass 1 | Euro 0 | 4,5 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III
  Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 4,0 |
| CO2 heite klass 2 | 3,8 |
| CO2 heite klass 3 | 3,6 |
| Vähese heitega sõidukid | 2,0 |
| Heiteta sõidukid | 0 |
| Raskeveok, mille täismass on 12–18 tonni
  või millel on kolm telge | CO2 heite klass 1 | Euro 0 | 6,0 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III | 5,2 |
| Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 5,0 |
| CO2 heite klass 2 | 4,8 |
| CO2 heite klass 3 | 4,5 |
| Vähese heitega sõidukid | 2,5 |
| Heiteta sõidukid | 0 |
| Raskeveok, mille täismass on 18–32 tonni
  või millel on neli telge | CO2 heite klass 1 | Euro 0 | 7,9 |
| Euro I | 6,9 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 6,7 |
| Euro V |
| Euro VI |
| CO2 heite klass 2 | 6,4 |
| CO2 heite klass 3 | 6,0 |
| Vähese heitega sõidukid | 3,4 |
| Heiteta sõidukid | 0 |
| Raskeveok, mille täismass on üle 32 tonni
  või millel on viis või rohkem telge | CO2 heite klass 1 | Euro 0 | 9,1 |
| Euro I | 8,1 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 8,0 |
| Euro V |
| Euro VI |
| CO2 heite klass 2 | 7,6 |
| CO2 heite klass 3 | 7,2 |
| Vähese heitega sõidukid | 4,0 |
| Heiteta sõidukid | 0 |

6)

Direktiivile 1999/62/EÜ lisatakse järgmine lisa:

„IIIc LISA

VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED CO2 HEITE PUHUL

Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, võttes arvesse CO2 heite kulusid.

Tabel 1

CO2 heite väliskulumaksu võrdlusväärtused raskeveokite puhul

Sõidukiklass

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed)

Raskeveokid, mille täismass on vähem kui 12 tonni

või millel on kaks telge

CO2 heite klass 1

Euro 0

4,5

Euro I

Euro II

Euro III

Euro IV

Euro V

Euro VI

4,0

CO2 heite klass 2

3,8

CO2 heite klass 3

3,6

Vähese heitega sõidukid

2,0

Heiteta sõidukid

0

Raskeveok, mille täismass on 12–18 tonni

või millel on kolm telge

CO2 heite klass 1

Euro 0

6,0

Euro I

Euro II

Euro III

5,2

Euro IV

Euro V

Euro VI

5,0

CO2 heite klass 2

4,8

CO2 heite klass 3

4,5

Vähese heitega sõidukid

2,5

Heiteta sõidukid

0

Raskeveok, mille täismass on 18–32 tonni

või millel on neli telge

CO2 heite klass 1

Euro 0

7,9

Euro I

6,9

Euro II

Euro III

Euro IV

6,7

Euro V

Euro VI

CO2 heite klass 2

6,4

CO2 heite klass 3

6,0

Vähese heitega sõidukid

3,4

Heiteta sõidukid

0

Raskeveok, mille täismass on üle 32 tonni

või millel on viis või rohkem telge

CO2 heite klass 1

Euro 0

9,1

Euro I

8,1

Euro II

Euro III

Euro IV

8,0

Euro V

Euro VI

CO2 heite klass 2

7,6

CO2 heite klass 3

7,2

Vähese heitega sõidukid

4,0

Heiteta sõidukid

0

| 7) | Direktiivi 1999/62/EÜ IV lisa tabel „Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)“ asendatakse järgmisega:

  „Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)


  Õhkvedrustusega või sellega samaväärseks peetava vedrustusega veoteljed | Muu vedrustustüübiga veoteljed | Kahjuklass |
| --- | --- | --- | --- |
| Telgede arv ja täismass
  (tonnides) | Telgede arv ja täismass
  (tonnides) | |
| Minimaalselt | Maksimaalselt | Minimaalselt | Maksimaalselt | |
| 2  + 1 telge | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2  + 2 telge | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2  + 3 telge | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 2  + 4 telge | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3  + 1 telge | II |
| 30
  32 | 32
  35 | 30 | 32 | |
| | | 32 | 35 | III |
| 3  + 2 telge | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3  + 3 telge | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 telge |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| Vähemalt 8 telge |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III“. |

7)

Direktiivi 1999/62/EÜ IV lisa tabel „Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)“ asendatakse järgmisega:

„Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)

Õhkvedrustusega või sellega samaväärseks peetava vedrustusega veoteljed

Muu vedrustustüübiga veoteljed

Kahjuklass

Telgede arv ja täismass

(tonnides)

Telgede arv ja täismass

(tonnides)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Minimaalselt

Maksimaalselt

2  + 1 telge

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2  + 2 telge

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2  + 3 telge

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

2  + 4 telge

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3  + 1 telge

II

30

32

32

35

30

32

32

35

III

3  + 2 telge

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3  + 3 telge

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 telge

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

Vähemalt 8 telge

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III“.

| 8) | Direktiivile 1999/62/EÜ lisatakse järgmised lisad:


  „V LISA

  UMMIKUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

  Käesolevas lisas sätestatakse ummikumaksuga maksustamise miinimumnõuded.
  1.   Ummikumaksuga maksustatavad võrgu osad, hõlmatavad sõidukid ja ajavahemikud
  Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks järgmise:


  a) | selline osa või sellised osad nende võrgust, mis koosneb või koosnevad nende osast üleeuroopalises teedevõrgus ja nende kiirteedest (millele on osutatud artikli 7 lõikes 1), mille suhtes kohaldatakse ummikumaksu vastavalt artikli 7da lõigetele 1 ja 3; |
| --- | --- | --- |

8)

Direktiivile 1999/62/EÜ lisatakse järgmised lisad:

„V LISA

UMMIKUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse ummikumaksuga maksustamise miinimumnõuded.

1.   Ummikumaksuga maksustatavad võrgu osad, hõlmatavad sõidukid ja ajavahemikud

Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks järgmise:

a)

selline osa või sellised osad nende võrgust, mis koosneb või koosnevad nende osast üleeuroopalises teedevõrgus ja nende kiirteedest (millele on osutatud artikli 7 lõikes 1), mille suhtes kohaldatakse ummikumaksu vastavalt artikli 7da lõigetele 1 ja 3;

| b) | ummikumaksuga maksustatavate võrguosade klassifitseerimise „suurlinnapiirkondadeks“ ja „mitte suurlinnapiirkondadeks“. Liikmesriigid kasutavad iga maanteelõigu klassifitseerimiseks tabelis 1 esitatud kriteeriume.
  Tabel 1

  Kriteeriumid, mille alusel klassifitseeritakse punktis a osutatud võrku kuuluvad maanteed suurlinnapiirkonna maanteedena või mitte suurlinnapiirkonna maanteedena


  Maantee kategooria | Klassifitseerimise kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Suurlinnapiirkond | Võrgu osad, mis kulgevad linnastus, mille elanike arv on 250 000 või rohkem |
| Mitte suurlinnapiirkond | Võrgu osad, mis ei kvalifitseeru „suurlinnapiirkonnaks“ |

b)

ummikumaksuga maksustatavate võrguosade klassifitseerimise „suurlinnapiirkondadeks“ ja „mitte suurlinnapiirkondadeks“. Liikmesriigid kasutavad iga maanteelõigu klassifitseerimiseks tabelis 1 esitatud kriteeriume.

Tabel 1

Kriteeriumid, mille alusel klassifitseeritakse punktis a osutatud võrku kuuluvad maanteed suurlinnapiirkonna maanteedena või mitte suurlinnapiirkonna maanteedena

Maantee kategooria

Klassifitseerimise kriteeriumid

Suurlinnapiirkond

Võrgu osad, mis kulgevad linnastus, mille elanike arv on 250 000 või rohkem

Mitte suurlinnapiirkond

Võrgu osad, mis ei kvalifitseeru „suurlinnapiirkonnaks“

| c) | iga maanteelõigu puhul ajavahemik, millal maks kehtib. Kui maksustamise ajavahemikul kohaldatakse eri määrasid, siis märgivad liikmesriigid selgelt iga ajavahemiku alguse ja lõpu, mil konkreetset maksu kohaldatakse.
  Liikmesriigid kasutavad tabelis 2 esitatud samaväärsuskordajaid, et kehtestada eri sõidukikategooriate maksumäärade vaheline proportsioon.
  Tabel 2

  Samaväärsuskordajaid, et kehtestada ummikumaksu määrade vaheline proportsioon eri sõidukikategooriate puhul


  Sõidukikategooria | Samaväärsuskordajad |
| --- | --- | --- |
| Kergsõidukid | 1 |
| Liigendamata raskeveokid | 1,9 |
| Bussid | 2,5 |
| Liigendatud raskeveokid | 2,9 |

c)

iga maanteelõigu puhul ajavahemik, millal maks kehtib. Kui maksustamise ajavahemikul kohaldatakse eri määrasid, siis märgivad liikmesriigid selgelt iga ajavahemiku alguse ja lõpu, mil konkreetset maksu kohaldatakse.

Liikmesriigid kasutavad tabelis 2 esitatud samaväärsuskordajaid, et kehtestada eri sõidukikategooriate maksumäärade vaheline proportsioon.

Tabel 2

Samaväärsuskordajaid, et kehtestada ummikumaksu määrade vaheline proportsioon eri sõidukikategooriate puhul

Sõidukikategooria

Samaväärsuskordajad

Kergsõidukid

1

Liigendamata raskeveokid

1,9

Bussid

2,5

Liigendatud raskeveokid

2,9

2.   Maksusumma

Iga sõidukikategooria, maanteelõigu ja ajavahemiku jaoks määrab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, ühe konkreetse summa vastavalt käesoleva lisa 1. jaotise sätetele, võttes arvesse VI lisa tabelis esitatud vastavat võrdlusväärtust. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav.

Enne ummikumaksu rakendamist avaldab liikmesriik ilma liigse viivituseta kõik järgmised andmed:

| a) | kõik näitajad, andmed ja muu teave, mis on vajalik, et mõista, kuidas toimub teede ja sõidukite klassifitseerimine ja maksu kohaldamise perioodide määratlemine; |
| --- | --- |

a)

kõik näitajad, andmed ja muu teave, mis on vajalik, et mõista, kuidas toimub teede ja sõidukite klassifitseerimine ja maksu kohaldamise perioodide määratlemine;

| b) | ummikumaksu täielik kirjeldus iga sõidukikategooria puhul igal maanteelõigul ja igal ajavahemikul. |
| --- | --- |

b)

ummikumaksu täielik kirjeldus iga sõidukikategooria puhul igal maanteelõigul ja igal ajavahemikul.

Liikmesriigid teevad punktide a ja b kohaselt avaldatava teabe komisjonile kättesaadavaks.

Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumisega kaasnevat ohtu ja ümbersuunamise negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi.

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada VI lisas esitatud võrdlusväärtustest kõrgemaid ummikumakse, edastab ta komisjonile järgmised andmed:

| i) | selliste teede asukoht, mille suhtes kohaldatakse ummikumaksu; |
| --- | --- |

i)

selliste teede asukoht, mille suhtes kohaldatakse ummikumaksu;

| ii) | maanteede liigitamine „suurlinnapiirkonna maanteedeks“ ja „mitte suurlinnapiirkonna maanteedeks“, nagu on sätestatud 1. jao punktis b; |
| --- | --- |

ii)

maanteede liigitamine „suurlinnapiirkonna maanteedeks“ ja „mitte suurlinnapiirkonna maanteedeks“, nagu on sätestatud 1. jao punktis b;

| iii) | ajavahemik, millal maksu kohaldatakse, nagu on sätestatud 1. jao punktis c; |
| --- | --- |

iii)

ajavahemik, millal maksu kohaldatakse, nagu on sätestatud 1. jao punktis c;

| iv) | osaline või täielik vabastus, mida kohaldatakse väikebusside ja busside suhtes. |
| --- | --- |

iv)

osaline või täielik vabastus, mida kohaldatakse väikebusside ja busside suhtes.

3.   Seire

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kontrollib maksustamiskava tõhusust ummikute vähendamisel. Asjakohasel juhul kohandab liikmesriik iga kolme aasta tagant maksustamisstruktuuri, maksustamisajavahemiku (-ajavahemike) ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele.

VI LISA

UMMIKUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED

Käesolevas lisas sätestatakse ummikumaksu võrdlusväärtused.

Allpool olevas tabelis esitatud võrdlusväärtuseid kohaldatakse kergsõidukite suhtes. Ummikumaks teiste sõidukikategooriate puhul saadakse kergsõidukimaksu korrutamisel samaväärsuskordajaga, mis on esitatud V lisa tabelis.

Tabel

Ummikumaksu võrdlusväärtused kergsõidukite puhul

| Senti sõidukilomeetri kohta | Suurlinnapiirkond | Mitte suurlinnapiirkond |
| --- | --- | --- |
| Kiirteed | 25,9 | 23,7 |
| Põhimaanteed | 61,0 | 41,5 |

Senti sõidukilomeetri kohta

Suurlinnapiirkond

Mitte suurlinnapiirkond

Kiirteed

25,9

23,7

Põhimaanteed

61,0

41,5

VII LISA

HEITENORMID

Käesolevas lisas kirjeldatakse saasteainete heitenorme, mille kohaselt diferentseeritakse tee- ja kasutusmakse vastavalt artikli 7gb lõike 1 punktile b.

Tabel

Kergsõidukite saasteainete heitenormid

| Teemaksud ja kasutusmaksud | kõrgeimast määrast 5–15 % vähem | kõrgeimast määrast 15–25 % vähem | kõrgeimast määrast 25–35 % vähem | kõrgeimast määrast kuni 75 % vähem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Heitenormid | Euro-6d-temp-x (#) | Euro-6d-x (#) | Deklareeritud suurimad tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) väärtused  (##) < 80 % kohaldatavatest heite piirnormidest | Heiteta sõidukid |

Teemaksud ja kasutusmaksud

kõrgeimast määrast 5–15 % vähem

kõrgeimast määrast 15–25 % vähem

kõrgeimast määrast 25–35 % vähem

kõrgeimast määrast kuni 75 % vähem

Heitenormid

Euro-6d-temp-x (#)

Euro-6d-x (#)

Deklareeritud suurimad tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) väärtused  (##) < 80 % kohaldatavatest heite piirnormidest

Heiteta sõidukid

---

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

*

(**)  Euroopa Keskkonnaagentuuri metoodika - EMEP/EMP õhusaaste heite inventuuri juhend 2019 - riikliku heiteinventuuri ettevalmistamise tehnilised juhised - on kättesaadav veebilehel: (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019).

**

(***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).

***

(****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 131).

****

---

(1)  Liikmesriigid võivad samaväärsuskordajate kohaldamisel arvesse võtta järkjärgulist teedeehitust või kasutada pikaajalisel elutsüklil põhinevat lähenemisviisi.

1

(2)  
  „linnalähine“ tähendab alasid, kus rahvastikutihedus on 150–900 elanikku/km2 (rahvastikutiheduse mediaan on 300 elanikku/km2).

2

2

2

(3)  
  „linnadevaheline“ tähendab alasid, kus rahvastikutihedus on alla 150 elaniku/km2.

3

2

(#)  kus x võib olla tühi või üks järgmistest (EVAP, EVAP-ISC, ISC või ISC-FCM)

#

(##)  NOx ja PN puhul, nagu on märgitud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (*)VIII lisa liites esitatud vastavussertifikaadi punktis 48.2.

# #

x

*

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/363,

24. jaanuar 2022,

millega muudetakse ja parandatakse rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa seoses selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loeteludega, kust on lubatud liitu tuua teatavaid kalandustooteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artikli 127 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/625 (3) on sätestatud kolmandatest riikidest või nende piirkondadest pärit teatavate inimtoiduks ettenähtud loomade ja kaupade saadetiste liitu sisenemise nõuded, et tagada nende vastavus määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud toiduohutust käsitlevate normidega kehtestatud kohaldatavatele nõuetele või vähemalt samaväärseks tunnistatud nõuetele. Eelkõige kehtib nende kaupade ja loomade liitu sisenemise suhtes nõue, et need peavad olema pärit kolmandast riigist või selle piirkonnast, mis on kantud loetellu vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 126 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/625 (3) on sätestatud kolmandatest riikidest või nende piirkondadest pärit teatavate inimtoiduks ettenähtud loomade ja kaupade saadetiste liitu sisenemise nõuded, et tagada nende vastavus määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud toiduohutust käsitlevate normidega kehtestatud kohaldatavatele nõuetele või vähemalt samaväärseks tunnistatud nõuetele. Eelkõige kehtib nende kaupade ja loomade liitu sisenemise suhtes nõue, et need peavad olema pärit kolmandast riigist või selle piirkonnast, mis on kantud loetellu vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 126 lõike 2 punktile a.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/405 (4) on sätestatud selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, millest on vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 126 lõike 2 punktile a lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu. Selle määruse IX lisas on esitatud selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelu, kust on lubatud liitu tuua teatavate kalandustoodete, sh vesiviljelustoodete saadetisi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/405 (4) on sätestatud selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, millest on vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 126 lõike 2 punktile a lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu. Selle määruse IX lisas on esitatud selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelu, kust on lubatud liitu tuua teatavate kalandustoodete, sh vesiviljelustoodete saadetisi.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/367 (5) kantakse komisjoni otsuse 2011/163/EL (6) lisas kategooria „vesiviljelustooted“ alamkategooriasse „kaaviar (kalatoode)“ Araabia Ühendemiraadid, Iisrael, (7) Moldova, Šveits, Türgi, Uruguay ja Valgevene. Seega on asjakohane kanda nimetatud kolmandad riigid rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa loetellu märkusega „vesiviljelus: kaaviar (kalatoode)“. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/367 (5) kantakse komisjoni otsuse 2011/163/EL (6) lisas kategooria „vesiviljelustooted“ alamkategooriasse „kaaviar (kalatoode)“ Araabia Ühendemiraadid, Iisrael, (7) Moldova, Šveits, Türgi, Uruguay ja Valgevene. Seega on asjakohane kanda nimetatud kolmandad riigid rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa loetellu märkusega „vesiviljelus: kaaviar (kalatoode)“.

| (4) | Varem olid otsuse 2011/163/EL lisas kategooria „vesiviljelus“ all loetletud Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Kanada ning nad eksportisid selle alusel vesiviljelusest pärit kaaviari. Jääkide kontrolli kava, mille nad esitasid kalade kohta, oli vastavuses liidu üldiste vesiviljelusnõuetega ja hõlmas ka kaaviari. Seepärast jäeti kõnealused kolmandad riigid otsuse 2011/163/EL (mida on muudetud rakendusotsusega (EL) 2021/2315) lisas „kalatoodete, näiteks kaaviar“ loetelust välja. Rakendusotsusega (EL) 2022/367 kantakse otsuse 2011/163/EL lisa kategooria „vesiviljelustooted“ alamkategooriasse „kaaviar (kalatoode)“ Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Kanada. Seega on asjakohane kanda rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa kategoorias „vesiviljelus“ kõigi kalatoodete puhul loetellu nimetatud kolmandad riigid. |
| --- | --- |

(4)

Varem olid otsuse 2011/163/EL lisas kategooria „vesiviljelus“ all loetletud Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Kanada ning nad eksportisid selle alusel vesiviljelusest pärit kaaviari. Jääkide kontrolli kava, mille nad esitasid kalade kohta, oli vastavuses liidu üldiste vesiviljelusnõuetega ja hõlmas ka kaaviari. Seepärast jäeti kõnealused kolmandad riigid otsuse 2011/163/EL (mida on muudetud rakendusotsusega (EL) 2021/2315) lisas „kalatoodete, näiteks kaaviar“ loetelust välja. Rakendusotsusega (EL) 2022/367 kantakse otsuse 2011/163/EL lisa kategooria „vesiviljelustooted“ alamkategooriasse „kaaviar (kalatoode)“ Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Kanada. Seega on asjakohane kanda rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa kategoorias „vesiviljelus“ kõigi kalatoodete puhul loetellu nimetatud kolmandad riigid.

| (5) | Omaan eemaldati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/2315 (8) otsuse 2011/163/EL lisas vesiviljelustoodete jaoks aktsepteeritavate riikide loetelust, sest Omaani heaks kiidetud jääkide kontrolli kava ei olnud rahuldav. Omaan eemaldati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/34 (9) rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisas vesiviljelustoodete loetelust ning tahtmatult ka loodusest püütud kala loetelust, mis ei nõua jääkide kontrolli kava. Seetõttu tuleb parandada rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisas loodusest püütud kala loetelus kannet Omaani kohta. |
| --- | --- |

(5)

Omaan eemaldati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/2315 (8) otsuse 2011/163/EL lisas vesiviljelustoodete jaoks aktsepteeritavate riikide loetelust, sest Omaani heaks kiidetud jääkide kontrolli kava ei olnud rahuldav. Omaan eemaldati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/34 (9) rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisas vesiviljelustoodete loetelust ning tahtmatult ka loodusest püütud kala loetelust, mis ei nõua jääkide kontrolli kava. Seetõttu tuleb parandada rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisas loodusest püütud kala loetelus kannet Omaani kohta.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa vastavalt muuta ja parandada.

| (7) | Kaubandushäirete minimeerimiseks ja õiguskindluse ning otsusega 2011/163/EL järjepidevuse tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(7)

Kaubandushäirete minimeerimiseks ja õiguskindluse ning otsusega 2011/163/EL järjepidevuse tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 4. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/625, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses teatavate inimtoiduks ettenähtud toodete ja loomade saadetiste liitu toomise nõuetega (ELT L 131, 17.5.2019, lk 18).

3

(4)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/405, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, kust on lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 118).

4

(5)  Komisjoni 2. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/367, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 107).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

6

(7)  Siin tähenduses Iisraeli Riik, v.a Golani kõrgendikud, Gaza sektor, Ida-Jeruusalemm ja Jordani Läänekalda ülejäänud osa, mis kuuluvad Iisraeli valitsusalasse alates 1967. aasta juunist.

7

(8)  Komisjoni 17. detsembri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/2315, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 464, 28.12.2021, lk 17).

8

(9)  Komisjoni 22. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/34, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/405 III, VIII, IX ja XI lisa seoses selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loeteludega, kust on lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud looduslikke uluklinde, teatavate karpide, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude saadetisi, teatavate kalandustoodete saadetisi ning konnakoibade ja tigude saadetisi, ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/82/EÜ (ELT L 8, 13.1.2022, lk 1).

9

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/405 IX lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | Araabia Ühendemiraate käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „AE | Araabia Ühendemiraadid | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)
  Ainult tooraine, mis pärineb kas liikmesriikidest või muudest kolmandatest riikidest, mis on heaks kiidetud sellise tooraine sissetoomiseks liitu“ |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Araabia Ühendemiraate käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„AE

Araabia Ühendemiraadid

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)

Ainult tooraine, mis pärineb kas liikmesriikidest või muudest kolmandatest riikidest, mis on heaks kiidetud sellise tooraine sissetoomiseks liitu“

| b) | Valgevenet käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „BY | Valgevene | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Valgevenet käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„BY

Valgevene

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“

| c) | Kanadat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „CA | Kanada  (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kanadat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„CA

Kanada  (*1)

| d) | Šveitsi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „CH | Šveits  (*2) | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Šveitsi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„CH

Šveits  (*2)

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)

| e) | Hiinat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „CN | Hiina  (*3) | |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Hiinat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„CN

Hiina  (*3)

| f) | Iisraeli käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „IL | Iisrael  (*4) | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted) |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Iisraeli käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„IL

Iisrael  (*4)

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)

| g) | Moldovat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „MD | Moldova | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“ |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Moldovat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„MD

Moldova

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“

| h) | Panamat ja Uus-Meremaad käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne:


  „OM | Omaan | Ainult loodusest püütud saak“ |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Panamat ja Uus-Meremaad käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne:

„OM

Omaan

Ainult loodusest püütud saak“

| i) | Türgit käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „TR | Türgi | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“ |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Türgit käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„TR

Türgi

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“

| j) | Ameerika Ühendriike käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „US | Ameerika Ühendriigid  (*5) | |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Ameerika Ühendriike käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid  (*5)

| k) | Uruguayd käsitlev kanne asendatakse järgmisega:


  „UY | Uruguay | Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“ |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Uruguayd käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„UY

Uruguay

Vesiviljelus: kala ja kaaviar (kalatooted)“

---

(*1)  Need kolmandad riigid või nende piirkonnad võivad eksportida kõiki kalandustooteid (kala, kaaviar (kalatooted) ja koorikloomad).“

(*2)  Vastavalt 21. juuni 1999. aasta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).“

(*3)  Need kolmandad riigid või nende piirkonnad võivad eksportida kõiki kalandustooteid (kala, kaaviar (kalatooted) ja koorikloomad).“

(*4)  Siin tähenduses Iisraeli Riik, v.a Golani kõrgendikud, Gaza sektor, Ida-Jeruusalemm ja Jordani Läänekalda ülejäänud osa, mis kuuluvad Iisraeli valitsusalasse alates 1967. aasta juunist.“

(*5)  Need kolmandad riigid või nende piirkonnad võivad eksportida kõiki kalandustooteid (kala, kaaviar (kalatooted) ja koorikloomad).“

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/364,

3. märts 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ja artikli 232 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Kanada teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Nova Scotia provintsi teises ettevõttes ning seda kinnitati 8. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Nova Scotia provintsi teises ettevõttes ning seda kinnitati 8. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Lisaks teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangu kolded asuvad Grimsby lähedal, Kirde-Lincolnshire’is ja Lincolnshire’is (Inglismaal), Newtowni ja Welshpooli lähedal, Montgomeryshire’is ja Powys (Walesis) ning neid kinnitati 21. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Ühendkuningriik komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangu kolded asuvad Grimsby lähedal, Kirde-Lincolnshire’is ja Lincolnshire’is (Inglismaal), Newtowni ja Welshpooli lähedal, Montgomeryshire’is ja Powys (Walesis) ning neid kinnitati 21. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (7) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Ameerika Ühendriikides Delaware’i osariigis New Castle’i maakonnas ning seda kinnitati 22. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Ameerika Ühendriikides Delaware’i osariigis New Castle’i maakonnas ning seda kinnitati 22. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (8) | Ameerika Ühendriigid teatasid komisjonile täiendavatest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kõnealused kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Greene’i maakonnas ning neid kinnitati 23. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Ameerika Ühendriigid teatasid komisjonile täiendavatest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Kõnealused kolded asuvad Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Greene’i maakonnas ning neid kinnitati 23. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (9) | Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Dubois’ maakonnas juba kolmandas tabandunud ettevõttes ning seda kinnitati 24. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatasid Ameerika Ühendriigid komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Puhangu kolle asub Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Dubois’ maakonnas juba kolmandas tabandunud ettevõttes ning seda kinnitati 24. veebruaril 2022 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (10) | Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsoonid ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(10)

Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsoonid ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (11) | Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(11)

Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet, milles nad kirjeldasid ka meetmeid, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ja liidu loomatervise staatuse kaitsmiseks ei tohiks Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (12) | Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga, mis leidis kinnitust 2. novembril 2021 Wrexhami lähedal (Wales) ja 12. novembril 2021 Frinton-on-Sea lähedal Tendringis, Essexis (Inglismaa) asuvas linnukasvatusettevõttes ning meetmed, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealust lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvas nakkusest tabandunud ettevõttes. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga, mis leidis kinnitust 2. novembril 2021 Wrexhami lähedal (Wales) ja 12. novembril 2021 Frinton-on-Sea lähedal Tendringis, Essexis (Inglismaa) asuvas linnukasvatusettevõttes ning meetmed, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealust lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvas nakkusest tabandunud ettevõttes.

| (13) | Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et kõrge patogeensusega linnugripi puhangud Wrexhami lähedal (Wales) ja Frinton-on-Sea lähedal Tendringis, Essexis (Inglismaa) asuvates linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi piirkondadest, kust linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon hindas Ühendkuningriigi esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et kõrge patogeensusega linnugripi puhangud Wrexhami lähedal (Wales) ja Frinton-on-Sea lähedal Tendringis, Essexis (Inglismaa) asuvates linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi piirkondadest, kust linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuse puhangu tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu.

| (14) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta.

| (15) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:


  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:


  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 järele järgmine rida tsooni CA-2.2 kohta:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022“ | |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 järele järgmine rida tsooni CA-2.2 kohta:

„CA

Kanada

CA-2.2

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

8.2.2022“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.17 käsitlev kanne järgmisega:


  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.17 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022“ |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.17 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.17

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

2.11.2021

19.2.2022“

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.20 käsitlev kanne järgmisega:


  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.20 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022“ |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.20 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.20

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

12.11.2021

20.2.2022“

| iv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.97 järele järgmine rida tsoonide GB-2.98, GB-2.99 ja GB-2.100 kohta:


  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.98 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.99 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.100 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1“ | | 21.2.2022“ | |

iv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.97 järele järgmine rida tsoonide GB-2.98, GB-2.99 ja GB-2.100 kohta:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.98

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

21.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

21.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

21.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

21.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

21.2.2022

GB-2.99

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

21.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

21.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

21.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

21.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

21.2.2022

GB-2.100

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

21.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

21.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

21.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

21.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

21.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1“

21.2.2022“

| v) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 järele järgmine rida tsoonide US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kohta:


  „US

  Ameerika Ühendriigid | US.2.8 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| US.2.9 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| US.2.10 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| US.2.11 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna | HE-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022“ | |

v)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 järele järgmine rida tsoonide US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kohta:

„US

Ameerika Ühendriigid

US.2.8

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

22.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

22.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

22.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

22.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

22.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

22.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

22.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

22.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

22.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

22.2.2022

US.2.9

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

23.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

23.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

23.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

23.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

23.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

23.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

23.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

23.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

23.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

23.2.2022

US.2.10

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

23.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

23.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

23.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

23.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

23.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

23.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

23.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

23.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

23.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

23.2.2022

US.2.11

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

24.2.2022

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

24.2.2022

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

24.2.2022

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

24.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

24.2.2022

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

24.2.2022

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

24.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

24.2.2022

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

24.2.2022

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude vähem kui 20 haudemuna

HE-LT20

N, P1

24.2.2022“

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:


  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 kirjelduse järele järgmine rida tsooni CA-2.2 kirjeldusega:


  „Kanada | CA-2.2 | Nova Scotia provints:
  järgmised haldusüksused: Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont ja Union Corner“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 kirjelduse järele järgmine rida tsooni CA-2.2 kirjeldusega:

„Kanada

CA-2.2

Nova Scotia provints:

järgmised haldusüksused: Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont ja Union Corner“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.97 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.98, GB-2.99 ja GB-2.100 kirjeldused:


  „Ühendkuningriik | GB-2.98 | Grimsby lähedal, Lincolnshire kirdeosas, Lincolnshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.53° N ja 0.15° W |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.99 | Newtowni lähedal, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.54° N ja 3.37° W |
| GB-2.100 | Welshpooli lähedal, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.69° N ja 3.12° W“ |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.97 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.98, GB-2.99 ja GB-2.100 kirjeldused:

„Ühendkuningriik

GB-2.98

Grimsby lähedal, Lincolnshire kirdeosas, Lincolnshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.53° N ja 0.15° W

GB-2.99

Newtowni lähedal, Montgomeryshire, Powys, Wales:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.54° N ja 3.37° W

GB-2.100

Welshpooli lähedal, Montgomeryshire, Powys, Wales:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.69° N ja 3.12° W“

| iii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kirjeldused:


  „Ameerika Ühendriigid | US-2.8 | Delaware’i osariik:
  New Castle’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7420940°W 39.5302267°N) ja ulatub päripäeva:


  a) | põhjas: Bethel Church Road’i ja Dilloni Circle’i ristumiskohast 0,3 km põhja suunas. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kirjeldused:

„Ameerika Ühendriigid

US-2.8

Delaware’i osariik:

New Castle’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7420940°W 39.5302267°N) ja ulatub päripäeva:

a)

põhjas: Bethel Church Road’i ja Dilloni Circle’i ristumiskohast 0,3 km põhja suunas.

| b) | kirdes: Bakersfield Drive’i ja Old Stagecoach Road’i ristumiskohast 0,8 km lääne suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: Bakersfield Drive’i ja Old Stagecoach Road’i ristumiskohast 0,8 km lääne suunas.

| c) | idas: Dupont Parkway ja Old State Road’i ristmikust 0,3 km kirde suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Dupont Parkway ja Old State Road’i ristmikust 0,3 km kirde suunas.

| d) | kagus: Blackbird Station Road’i ja Grears Corner Road’i ristmikust 1,3 km lääne suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Blackbird Station Road’i ja Grears Corner Road’i ristmikust 1,3 km lääne suunas.

| e) | lõunas: Massey Road’i ja Bradford Johnson Road’i ristumiskohast 1,5 km ida-kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Massey Road’i ja Bradford Johnson Road’i ristumiskohast 1,5 km ida-kagu suunas.

| f) | edelas: S Bohemia Avenue ja E. Main Street’i ristumiskohast 1,3 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: S Bohemia Avenue ja E. Main Street’i ristumiskohast 1,3 km lõuna-kagu suunas.

| g) | läänes: Augustine Herman Highway ja Glebe Road’i ristumiskohast 0,9 km lääne suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Augustine Herman Highway ja Glebe Road’i ristumiskohast 0,9 km lääne suunas.

| h) | loodes: Augustine Herman Highway ja Randalia Road’i ristumiskohast 0,6 km loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Augustine Herman Highway ja Randalia Road’i ristumiskohast 0,6 km loode suunas.

US-2.9

Indiana osariik:

Greene’i maakond (Greene 01): 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 87.0249854°W 39.0522695°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: IN-57 ja W State Road 54 ristumiskohast 2,5 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: IN-57 ja W State Road 54 ristumiskohast 2,5 km põhja-loode suunas.

| b) | kirdes: S 250 W ja W Base Road’i ristumiskohast 3,5 km ida suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: S 250 W ja W Base Road’i ristumiskohast 3,5 km ida suunas.

| c) | idas: S Baseline Road’i ja W Harvest Church Road’i ristumiskohast 1,4 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: S Baseline Road’i ja W Harvest Church Road’i ristumiskohast 1,4 km kagu suunas.

| d) | kagus: County Road 1100 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,4 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: County Road 1100 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,4 km edela suunas.

| e) | lõunas: County Road 700 E ja E County Road 1550 N ristumiskohast 1,3 km edela suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: County Road 700 E ja E County Road 1550 N ristumiskohast 1,3 km edela suunas.

| f) | edelas: S County Road 900 W ja W County Road 750 S ristumiskohast 1,5 km edela suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: S County Road 900 W ja W County Road 750 S ristumiskohast 1,5 km edela suunas.

| g) | läänes: S County Road 1200 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,9 km kagu suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: S County Road 1200 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,9 km kagu suunas.

| h) | loodes: N County Road 900 W ja W State Road 54 ristumiskohast 0,7 km lõuna suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: N County Road 900 W ja W State Road 54 ristumiskohast 0,7 km lõuna suunas.

US-2.10

Indiana osariik:

Greene’i maakond (Greene 02): 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 86.9268450°W 39.0433847°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: N Washington Street’i ja Sand Road’i ristumiskohast 1,3 km kirde suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: N Washington Street’i ja Sand Road’i ristumiskohast 1,3 km kirde suunas.

| b) | kirdes: S Haslers Road’i ja E Sylvania Road’i ristumiskohast 0,6 km kagu suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: S Haslers Road’i ja E Sylvania Road’i ristumiskohast 0,6 km kagu suunas.

| c) | idas: S Fowler Road’i ja E Smith Drive’i ristumiskohast 1,8 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: S Fowler Road’i ja E Smith Drive’i ristumiskohast 1,8 km kagu suunas.

| d) | kagus: Highway 5 ja Highway 486 ristumiskohast 0,6 km kirde suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Highway 5 ja Highway 486 ristumiskohast 0,6 km kirde suunas.

| e) | lõunas: County Road 1100 E ja E County Road 1475 N ristumiskohast 1,2 km kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: County Road 1100 E ja E County Road 1475 N ristumiskohast 1,2 km kagu suunas.

| f) | edelas: County Road 700 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,8 km ida suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: County Road 700 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,8 km ida suunas.

| g) | läänes: S County Road 600 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,5 km lõuna suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: S County Road 600 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,5 km lõuna suunas.

| h) | loodes: S State Road 57 ja W Base Road’i ristumiskohast 0,2 km ida suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: S State Road 57 ja W Base Road’i ristumiskohast 0,2 km ida suunas.

US-2.11

Indiana osariik:

Dubois’ maakond (Dubois 03): 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 86.9082905°W 38.3575910°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: S Meridian Road’i ja E 3rd Avenue ristumiskohast 1,7 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: S Meridian Road’i ja E 3rd Avenue ristumiskohast 1,7 km lõuna-kagu suunas.

| b) | kirdes: S St Anthony RDW ja E 450S’i ristumiskohast 1,3 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: S St Anthony RDW ja E 450S’i ristumiskohast 1,3 km põhja-loode suunas.

| c) | idas: E State Road 264 ja E 850S’i ristumiskohast 0,4 km loode suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: E State Road 264 ja E 850S’i ristumiskohast 0,4 km loode suunas.

| d) | kagus: Highway 64 ja N State Road 162 ristumiskohast 1,9 km kagu suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Highway 64 ja N State Road 162 ristumiskohast 1,9 km kagu suunas.

| e) | lõunas: Highway 64 ja N 700 E ristumiskohast 2,5 km lõuna-edela suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Highway 64 ja N 700 E ristumiskohast 2,5 km lõuna-edela suunas.

| f) | edelas: S State Road 161 ja W 1150S ristumiskohast 2,5 km ida suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: S State Road 161 ja W 1150S ristumiskohast 2,5 km ida suunas.

| g) | läänes: S State Road 161 and W 650S ristumiskohast 0,9 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: S State Road 161 and W 650S ristumiskohast 0,9 km lõuna-kagu suunas.

| h) | loodes: S 550W and W Kessner Bridge Road’i ristumiskohast 1,7 km kagu suunas.“ |
| --- | --- |

h)

loodes: S 550W and W Kessner Bridge Road’i ristumiskohast 1,7 km kagu suunas.“

| (2) | XIV lisa muudetakse järgmiselt:


  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:


  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 järele järgmine rida tsooniga CA-2.2:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 8.2.2022“ | |

(2)

XIV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 järele järgmine rida tsooniga CA-2.2:

„CA

Kanada

CA-2.2

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

8.2.2022“

| ii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.17 käsitlev kanne järgmisega:


  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.17 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022“ |

ii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.17 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.17

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

2.11.2021

19.2.2022“

| iii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.20 käsitlev kanne järgmisega:


  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.20 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022“ |

iii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.20 käsitlev kanne järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.20

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

12.11.2021

20.2.2022“

| iv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.97 järele järgmine rida tsoonide GB-2.98, GB-2.99 ja GB-2.100 kohta:


  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.98 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.99 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.100 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 21.2.2022“ | |

iv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.97 järele järgmine rida tsoonide GB-2.98, GB-2.99 ja GB-2.100 kohta:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.98

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

21.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

21.2.2022

GB-2.99

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

21.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

21.2.2022

GB-2.100

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

21.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

21.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

21.2.2022“

| v) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 järele järgmine rida tsoonida US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kohta:


  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.8 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 22.2.2022 | |
| US-2.9 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.10 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.11 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | P1 | | 24.2.2022“ | |

v)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 järele järgmine rida tsoonida US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kohta:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.8

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

22.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

22.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

22.2.2022

US-2.9

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

23.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

23.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

23.2.2022

US-2.10

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

23.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

23.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

23.2.2022

US-2.11

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

24.2.2022

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

24.2.2022

Uluklindude värske liha

GBM

P1

24.2.2022“

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:


  i) | Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 kirjelduse järele järgmine rida tsooni CA-2.2 kirjeldusega:


  „Kanada | CA-2.2 | Nova Scotia provints:
  järgmised haldusüksused: Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont ja Union Corner“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes lisatakse tsooni CA-2.1 kirjelduse järele järgmine rida tsooni CA-2.2 kirjeldusega:

„Kanada

CA-2.2

Nova Scotia provints:

järgmised haldusüksused: Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont ja Union Corner“

| ii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kirjeldused:


  „Ameerika Ühendriigid | US-2.8 | Delaware’i osariik:
  New Castle’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7420940°W 39.5302267°N) ja ulatub päripäeva:


  a) | põhjas: Bethel Church Road’i ja Dilloni Circle’i ristumiskohast 0,3 km põhja suunas. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes lisatakse tsooni US-2.7 kirjelduse järele järgmised tsoonide US-2.8, US-2.9, US-2.10 ja US-2.11 kirjeldused:

„Ameerika Ühendriigid

US-2.8

Delaware’i osariik:

New Castle’i maakond: 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 75.7420940°W 39.5302267°N) ja ulatub päripäeva:

a)

põhjas: Bethel Church Road’i ja Dilloni Circle’i ristumiskohast 0,3 km põhja suunas.

| b) | kirdes: Bakersfield Drive’i ja Old Stagecoach Road’i ristumiskohast 0,8 km lääne suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: Bakersfield Drive’i ja Old Stagecoach Road’i ristumiskohast 0,8 km lääne suunas.

| c) | idas: Dupont Parkway ja Old State Road’i ristmikust 0,3 km kirde suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: Dupont Parkway ja Old State Road’i ristmikust 0,3 km kirde suunas.

| d) | kagus: Blackbird Station Road’i ja Grears Corner Road’i ristmikust 1,3 km lääne suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Blackbird Station Road’i ja Grears Corner Road’i ristmikust 1,3 km lääne suunas.

| e) | lõunas: Massey Road’i ja Bradford Johnson Road’i ristumiskohast 1,5 km ida-kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Massey Road’i ja Bradford Johnson Road’i ristumiskohast 1,5 km ida-kagu suunas.

| f) | edelas: S Bohemia Avenue ja E. Main Street’i ristumiskohast 1,3 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: S Bohemia Avenue ja E. Main Street’i ristumiskohast 1,3 km lõuna-kagu suunas.

| g) | läänes: Augustine Herman Highway ja Glebe Road’i ristumiskohast 0,9 km lääne suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: Augustine Herman Highway ja Glebe Road’i ristumiskohast 0,9 km lääne suunas.

| h) | loodes: Augustine Herman Highway ja Randalia Road’i ristumiskohast 0,6 km loode suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: Augustine Herman Highway ja Randalia Road’i ristumiskohast 0,6 km loode suunas.

US-2.9

Indiana osariik:

Greene’i maakond (Greene 01): 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 87.0249854°W 39.0522695°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: IN-57 ja W State Road 54 ristumiskohast 2,5 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: IN-57 ja W State Road 54 ristumiskohast 2,5 km põhja-loode suunas.

| b) | kirdes: S 250 W ja W Base Road’i ristumiskohast 3,5 km ida suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: S 250 W ja W Base Road’i ristumiskohast 3,5 km ida suunas.

| c) | idas: S Baseline Road’i ja W Harvest Church Road’i ristumiskohast 1,4 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: S Baseline Road’i ja W Harvest Church Road’i ristumiskohast 1,4 km kagu suunas.

| d) | kagus: County Road 1100 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,4 km edela suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: County Road 1100 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,4 km edela suunas.

| e) | lõunas: County Road 700 E ja E County Road 1550 N ristumiskohast 1,3 km edela suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: County Road 700 E ja E County Road 1550 N ristumiskohast 1,3 km edela suunas.

| f) | edelas: S County Road 900 W ja W County Road 750 S ristumiskohast 1,5 km edela suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: S County Road 900 W ja W County Road 750 S ristumiskohast 1,5 km edela suunas.

| g) | läänes: S County Road 1200 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,9 km kagu suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: S County Road 1200 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,9 km kagu suunas.

| h) | loodes: N County Road 900 W ja W State Road 54 ristumiskohast 0,7 km lõuna suunas. |
| --- | --- |

h)

loodes: N County Road 900 W ja W State Road 54 ristumiskohast 0,7 km lõuna suunas.

US-2.10

Indiana osariik:

Greene’i maakond (Greene 02): 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 86.9268450°W 39.0433847°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: N Washington Street’i ja Sand Road’i ristumiskohast 1,3 km kirde suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: N Washington Street’i ja Sand Road’i ristumiskohast 1,3 km kirde suunas.

| b) | kirdes: S Haslers Road’i ja E Sylvania Road’i ristumiskohast 0,6 km kagu suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: S Haslers Road’i ja E Sylvania Road’i ristumiskohast 0,6 km kagu suunas.

| c) | idas: S Fowler Road’i ja E Smith Drive’i ristumiskohast 1,8 km kagu suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: S Fowler Road’i ja E Smith Drive’i ristumiskohast 1,8 km kagu suunas.

| d) | kagus: Highway 5 ja Highway 486 ristumiskohast 0,6 km kirde suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Highway 5 ja Highway 486 ristumiskohast 0,6 km kirde suunas.

| e) | lõunas: County Road 1100 E ja E County Road 1475 N ristumiskohast 1,2 km kagu suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: County Road 1100 E ja E County Road 1475 N ristumiskohast 1,2 km kagu suunas.

| f) | edelas: County Road 700 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,8 km ida suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: County Road 700 E ja E County Road 1650 N ristumiskohast 0,8 km ida suunas.

| g) | läänes: S County Road 600 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,5 km lõuna suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: S County Road 600 W ja W County Road 300 S ristumiskohast 1,5 km lõuna suunas.

| h) | loodes: S State Road 57 ja W Base Road’i ristumiskohast 0,2 km ida suunas.“ |
| --- | --- |

h)

loodes: S State Road 57 ja W Base Road’i ristumiskohast 0,2 km ida suunas.“

US-2.11

Indiana osariik:

Dubois’ maakond (Dubois 03): 10 km raadiusega tsoon, mis algab põhjapunktist (GPS-koordinaadid: 86.9082905°W 38.3575910°N) ja ulatub päripäeva:

| a) | põhjas: S Meridian Road’i ja E 3rd Avenue ristumiskohast 1,7 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

a)

põhjas: S Meridian Road’i ja E 3rd Avenue ristumiskohast 1,7 km lõuna-kagu suunas.

| b) | kirdes: S St Anthony RDW ja E 450S’i ristumiskohast 1,3 km põhja-loode suunas. |
| --- | --- |

b)

kirdes: S St Anthony RDW ja E 450S’i ristumiskohast 1,3 km põhja-loode suunas.

| c) | idas: E State Road 264 ja E 850S’i ristumiskohast 0,4 km loode suunas. |
| --- | --- |

c)

idas: E State Road 264 ja E 850S’i ristumiskohast 0,4 km loode suunas.

| d) | kagus: Highway 64 ja N State Road 162 ristumiskohast 1,9 km kagu suunas. |
| --- | --- |

d)

kagus: Highway 64 ja N State Road 162 ristumiskohast 1,9 km kagu suunas.

| e) | lõunas: Highway 64 ja N 700 E ristumiskohast 2,5 km lõuna-edela suunas. |
| --- | --- |

e)

lõunas: Highway 64 ja N 700 E ristumiskohast 2,5 km lõuna-edela suunas.

| f) | edelas: S State Road 161 ja W 1150S ristumiskohast 2,5 km ida suunas. |
| --- | --- |

f)

edelas: S State Road 161 ja W 1150S ristumiskohast 2,5 km ida suunas.

| g) | läänes: S State Road 161 and W 650S ristumiskohast 0,9 km lõuna-kagu suunas. |
| --- | --- |

g)

läänes: S State Road 161 and W 650S ristumiskohast 0,9 km lõuna-kagu suunas.

| h) | loodes: S 550W and W Kessner Bridge Road’i ristumiskohast 1,7 km kagu suunas.“ |
| --- | --- |

h)

loodes: S 550W and W Kessner Bridge Road’i ristumiskohast 1,7 km kagu suunas.“

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/60

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/365,

3. märts 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1624, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses sellise korra ning standardvormide ja -mallidega, mida kasutatakse teabe esitamiseks eesmärgiga koostada kriisilahenduskavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/59/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879 (2) tehti teatavad muudatused direktiivis 2014/59/EL sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudes. Teavet krediidiasutuste ja investeerimisühingute suutlikkuse kohta seda nõuet täita võetakse piiratud ulatuses arvesse ka kriisilahenduse kavandamise kontekstis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879 (2) tehti teatavad muudatused direktiivis 2014/59/EL sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudes. Teavet krediidiasutuste ja investeerimisühingute suutlikkuse kohta seda nõuet täita võetakse piiratud ulatuses arvesse ka kriisilahenduse kavandamise kontekstis.

| (2) | Seepärast tuleks komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1624 (3) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1624 (3) vastavalt muuta.

| (3) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõul.

| (4) | EBA ei ole korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikke konsultatsioone ega analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu, kuna ta leidis, et see oleks muudatuste väga piiratud ulatust, väikest arvu ja vähest mõju arvestades olnud väga ebaproportsionaalne, võttes arvesse asjaolu, et need muudatused hõlmavad üksnes direktiivile 2014/59/EL osutavate viidete ajakohastamist, kahte uut kirjet, mis tuleb esitada, ja väiksemaid muudatusi, et kõrvaldada aruandluse tehnilised takistused. EBA on küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(4)

EBA ei ole korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikke konsultatsioone ega analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu, kuna ta leidis, et see oleks muudatuste väga piiratud ulatust, väikest arvu ja vähest mõju arvestades olnud väga ebaproportsionaalne, võttes arvesse asjaolu, et need muudatused hõlmavad üksnes direktiivile 2014/59/EL osutavate viidete ajakohastamist, kahte uut kirjet, mis tuleb esitada, ja väiksemaid muudatusi, et kõrvaldada aruandluse tehnilised takistused. EBA on küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2018/1624 muudetakse järgmiselt.

| (1) | I lisa muudetakse järgmiselt:


  a) | vorm Z 02.00 asendatakse käesoleva määruse I lisa vormiga Z 02.00; |
| --- | --- | --- |

(1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

vorm Z 02.00 asendatakse käesoleva määruse I lisa vormiga Z 02.00;

| b) | vorm Z 03.00 asendatakse käesoleva määruse I lisa vormiga Z 03.00. |
| --- | --- |

b)

vorm Z 03.00 asendatakse käesoleva määruse I lisa vormiga Z 03.00.

| (2) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. |
| --- | --- |

(2)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

2

(3)  Komisjoni 23. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1624, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses sellise korra ning standardvormide ja -mallidega, mida kasutatakse teabe esitamiseks eesmärgiga koostada kriisilahenduskavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/59/EL, ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1066 (ELT L 277, 7.11.2018, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

---

I LISA

| „Z 02.00 – Kohustuste struktuur (LIAB) |
| --- |

„Z 02.00 – Kohustuste struktuur (LIAB)

| | Vastaspool | KOKKU | |
| --- | --- | --- | --- |
| Kodumajapidamised | Finantssektorivälised äriühingud (VKEd) | Finantssektorivälised äriühingud (muud kui VKEd) | Krediidiasutused | Muud finantssektori äriühingud | Valitsemissektor ja keskpangad | Tuvastamata, kauplemiskohas noteeritud | Tuvastamata, kauplemiskohas noteerimata | millest: grupisisesed | millest: kohustused, mida reguleerib kolmanda riigi õigus, v.a grupisisesed |
| Rida | Kirje | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | KOHUSTUSED, MIS JÄÄVAD KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISEST VÄLJA | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Tagatud hoiused | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Tagatud kohustused – kollateraliseeritud osa | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Klientide kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Usaldussuhtest tulenevad kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Asutuse kohustused < 7 päeva | | | | | | | | | | | |
| 0161 | Süsteemi (operaatori) ja keskse vastaspoole kohustused < 7 päeva | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Töötaja kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Operatsioonide igapäevase toimimise puhul kriitilised kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste kohustused, kui on eelistatud | | | | | | | | | | | |
| 0200 | Hoiuste tagamise skeemi kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Kohustused kriisilahendusaluse grupi muude üksuste ees | | | | | | | | | | | |
| 0300 | KOHUSTUSED, MIS EI JÄÄ KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISEST VÄLJA | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel | | | | | | | | | | | |
| 0311 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0312 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0313 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0314 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel | | | | | | | | | | | |
| 0321 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0322 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0323 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0324 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0330 | Bilansilised kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumentidest | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, enne tagatise tasaarvestamist | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist, hõlmates hinnangulisi tasaarvestussummasid | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Kollateraliseerimata tagatud kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0341 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0342 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0343 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0344 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Struktureeritud väärtpaberid | | | | | | | | | | | |
| 0351 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0352 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0353 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0354 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0361 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0362 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0363 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0364 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0366 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0367 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0368 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0369 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Allutatud kohustused (ei kajastata omavahenditena) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu | | | | | | | | | | | |
| 0372 | millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta | | | | | | | | | | | |
| 0373 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0374 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0380 | Muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0381 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0382 | millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Mitterahalised kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Muud kohustused | | | | | | | | | | | |
| 0500 | OMAVAHENDID | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Esimese taseme põhiomavahendid | | | | | | | | | | | |
| 0511 | millest: kapitaliinstrumendid / osa- või aktsiakapital | | | | | | | | | | | |
| 0512 | millest: lihtaktsiatega samasse nõudeõiguse järku kuuluvad instrumendid | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Täiendavad esimese taseme omavahendid | | | | | | | | | | | |
| 0521 | millest: omavahenditena kajastatud allutatud kohustused (osa) | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Teise taseme omavahendid | | | | | | | | | | | |
| 0531 | millest: omavahenditena kajastatud allutatud kohustused (osa) | | | | | | | | | | | |
| 0600 | KOHUSTUSED JA OMAVAHENDID, SEALHULGAS TULETISINSTRUMENTIDE KOHUSTUSED, KOKKU | | | | | | | | | | | ” |

Vastaspool

KOKKU

Kodumajapidamised

Finantssektorivälised äriühingud (VKEd)

Finantssektorivälised äriühingud (muud kui VKEd)

Krediidiasutused

Muud finantssektori äriühingud

Valitsemissektor ja keskpangad

Tuvastamata, kauplemiskohas noteeritud

Tuvastamata, kauplemiskohas noteerimata

millest: grupisisesed

millest: kohustused, mida reguleerib kolmanda riigi õigus, v.a grupisisesed

Rida

Kirje

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

KOHUSTUSED, MIS JÄÄVAD KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISEST VÄLJA

0110

Tagatud hoiused

0120

Tagatud kohustused – kollateraliseeritud osa

0130

Klientide kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud

0140

Usaldussuhtest tulenevad kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud

0150

Asutuse kohustused < 7 päeva

0161

Süsteemi (operaatori) ja keskse vastaspoole kohustused < 7 päeva

0170

Töötaja kohustused

0180

Operatsioonide igapäevase toimimise puhul kriitilised kohustused

0190

Maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste kohustused, kui on eelistatud

0200

Hoiuste tagamise skeemi kohustused

0210

Kohustused kriisilahendusaluse grupi muude üksuste ees

0300

KOHUSTUSED, MIS EI JÄÄ KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISEST VÄLJA

0310

Hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel

0311

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0312

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0313

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0314

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0320

Hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel

0321

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0322

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0323

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0324

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0330

Bilansilised kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumentidest

0331

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, enne tagatise tasaarvestamist

0332

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist

0333

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist, hõlmates hinnangulisi tasaarvestussummasid

0334

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju

0340

Kollateraliseerimata tagatud kohustused

0341

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0342

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0343

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0344

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0350

Struktureeritud väärtpaberid

0351

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0352

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0353

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0354

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0360

Kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused

0361

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0362

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0363

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0364

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0365

Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused

0366

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0367

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0368

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0369

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0370

Allutatud kohustused (ei kajastata omavahenditena)

0371

millest: järelejäänud tähtaeg <= 1 kuu

0372

millest: järelejäänud tähtaeg > 1 kuu < 1 aasta

0373

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0374

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0380

Muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused

0381

millest: järelejäänud tähtaeg >= 1 aasta < 2 aastat

0382

millest: järelejäänud tähtaeg >= 2 aastat

0390

Mitterahalised kohustused

0400

Muud kohustused

0500

OMAVAHENDID

0510

Esimese taseme põhiomavahendid

0511

millest: kapitaliinstrumendid / osa- või aktsiakapital

0512

millest: lihtaktsiatega samasse nõudeõiguse järku kuuluvad instrumendid

0520

Täiendavad esimese taseme omavahendid

0521

millest: omavahenditena kajastatud allutatud kohustused (osa)

0530

Teise taseme omavahendid

0531

millest: omavahenditena kajastatud allutatud kohustused (osa)

0600

KOHUSTUSED JA OMAVAHENDID, SEALHULGAS TULETISINSTRUMENTIDE KOHUSTUSED, KOKKU

”

| „Z 03.00 – Omavahendite nõuded (OWN) |
| --- |

„Z 03.00 – Omavahendite nõuded (OWN)

| | | Summa või protsent |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0100 | KOGURISKIPOSITSIOON | |
| 0110 | Osa konsolideeritud koguriskipositsioonis | |
| 0120 | Koguriskipositsiooni näitaja | |
| | ALGKAPITALI JA FINANTSVÕIMENDUSE MÄÄRA NÕUE | |
| 0210 | Algkapital | |
| 0220 | Finantsvõimenduse määra nõue | |
| 0300 | JÄRELEVALVEALASE LÄBIVAATAMISE JA HINDAMISE KOHASE KOGU KAPITALINÕUDE (TSCR) MÄÄR | |
| 0310 | TSCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 0320 | TSCR: koosneb esimese taseme omavahenditest | |
| 0400 | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED | |
| 0410 | Kapitali säilitamise puhver | |
| 0420 | Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riskiga seotud säilitamise puhver | |
| 0430 | Asutusepõhine vastutsükliline kapitalipuhver | |
| 0440 | Süsteemse riski puhver | |
| 0450 | Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| 0460 | Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| 0500 | Üldise kapitalinõude (OCR) määr | |
| 0510 | OCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 0520 | OCR: koosneb esimese taseme omavahenditest | |
| 0600 | OCR ja teise samba suunised (P2G) | |
| 0610 | OCR ja P2G: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 0620 | OCR ja P2G: koosneb esimese taseme omavahenditest” | |

Summa või protsent

0010

0100

KOGURISKIPOSITSIOON

0110

Osa konsolideeritud koguriskipositsioonis

0120

Koguriskipositsiooni näitaja

ALGKAPITALI JA FINANTSVÕIMENDUSE MÄÄRA NÕUE

0210

Algkapital

0220

Finantsvõimenduse määra nõue

0300

JÄRELEVALVEALASE LÄBIVAATAMISE JA HINDAMISE KOHASE KOGU KAPITALINÕUDE (TSCR) MÄÄR

0310

TSCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest

0320

TSCR: koosneb esimese taseme omavahenditest

0400

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

0410

Kapitali säilitamise puhver

0420

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riskiga seotud säilitamise puhver

0430

Asutusepõhine vastutsükliline kapitalipuhver

0440

Süsteemse riski puhver

0450

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

0460

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

0500

Üldise kapitalinõude (OCR) määr

0510

OCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest

0520

OCR: koosneb esimese taseme omavahenditest

0600

OCR ja teise samba suunised (P2G)

0610

OCR ja P2G: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest

0620

OCR ja P2G: koosneb esimese taseme omavahenditest”

---

II LISA

„II LISA

Juhised

I.   Üldised juhised

I.1   Ülesehitus

| 1. | Raamistik koosneb 15 vormist, mis on esitatud kolmes plokis.


  (1) | „Üldised andmed“, milles antakse ülevaade grupi ja tema ettevõtjate organisatsioonilisest struktuurist, varade jaotumisest ja riskipositsiooni summadest. See plokk koosneb vormist „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“. |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

„Üldised andmed“, milles antakse ülevaade grupi ja tema ettevõtjate organisatsioonilisest struktuurist, varade jaotumisest ja riskipositsiooni summadest. See plokk koosneb vormist „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

| (2) | „Andmed bilansiliste ja bilansiväliste kirjete kohta“, milles antakse finantsandmeid kohustuste, omavahendite, grupi ettevõtjate vaheliste finantsseoste, suuremate vastaspoolte ees olevate kohustuste ja suuremate vastaspooltega seotud bilansiväliste kirjete ning hoiuste tagamise kohta. See plokk koosneb kuuest vormist:


  a) | „Z 02.00 – Kohustuste struktuur (LIAB)“; |
| --- | --- | --- |

(2)

„Andmed bilansiliste ja bilansiväliste kirjete kohta“, milles antakse finantsandmeid kohustuste, omavahendite, grupi ettevõtjate vaheliste finantsseoste, suuremate vastaspoolte ees olevate kohustuste ja suuremate vastaspooltega seotud bilansiväliste kirjete ning hoiuste tagamise kohta. See plokk koosneb kuuest vormist:

a)

„Z 02.00 – Kohustuste struktuur (LIAB)“;

| b) | „Z 03.00 – Omavahendite nõuded (OWN)“; |
| --- | --- |

b)

„Z 03.00 – Omavahendite nõuded (OWN)“;

| c) | „Z 04.00 – Grupisisesed vastastikused finantsseosed (IFC)“; |
| --- | --- |

c)

„Z 04.00 – Grupisisesed vastastikused finantsseosed (IFC)“;

| d) | kaks vormi suuremate vastaspoolte kohta: „Z 05.01 – Suuremad kohustuste vastaspooled (Z-MCP 1)“ ja „Z 05.02 – Suuremad bilansivälised vastaspooled (Z-MCP 2)“; |
| --- | --- |

d)

kaks vormi suuremate vastaspoolte kohta: „Z 05.01 – Suuremad kohustuste vastaspooled (Z-MCP 1)“ ja „Z 05.02 – Suuremad bilansivälised vastaspooled (Z-MCP 2)“;

| e) | „Z 06.00 – Hoiuste tagamine (Z-DIS)“. |
| --- | --- |

e)

„Z 06.00 – Hoiuste tagamine (Z-DIS)“.

| (3) | „Kriitilised funktsioonid“, milles antakse ülevaade kriitilistest funktsioonidest ning kaardistatakse need juriidiliste isikute, põhiäriliinide, kriitiliste teenuste, finantsturutaristute ja infosüsteemide järgi. See plokk koosneb seitsmest vormist:


  a) | neli vormi kriitiliste funktsioonide kindlakstegemise ning nende põhiäriliinide ja grupi ettevõtjate järgi kaardistamise kohta: „Z 07.01 – Majanduslike funktsioonide kriitilisuse hinnang (Z-FUNC 1)“, „Z 07.02 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus juriidiliste isikute järgi (Z-FUNC 2)“, „Z 07.03 – Põhiäriliinide kaardistus juriidiliste isikute järgi (Z-FUNC 3)“ ja „Z 07.04 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus põhiäriliinide järgi (Z-FUNC 4)“; |
| --- | --- | --- |

(3)

„Kriitilised funktsioonid“, milles antakse ülevaade kriitilistest funktsioonidest ning kaardistatakse need juriidiliste isikute, põhiäriliinide, kriitiliste teenuste, finantsturutaristute ja infosüsteemide järgi. See plokk koosneb seitsmest vormist:

a)

neli vormi kriitiliste funktsioonide kindlakstegemise ning nende põhiäriliinide ja grupi ettevõtjate järgi kaardistamise kohta: „Z 07.01 – Majanduslike funktsioonide kriitilisuse hinnang (Z-FUNC 1)“, „Z 07.02 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus juriidiliste isikute järgi (Z-FUNC 2)“, „Z 07.03 – Põhiäriliinide kaardistus juriidiliste isikute järgi (Z-FUNC 3)“ ja „Z 07.04 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus põhiäriliinide järgi (Z-FUNC 4)“;

| b) | „Z 08.00 – Kriitilised teenused (Z-SERV)“; |
| --- | --- |

b)

„Z 08.00 – Kriitilised teenused (Z-SERV)“;

| c) | „Z 09.00 – Finantsturutaristute teenused – pakkujad ja kasutajad – kaardistus kriitiliste funktsioonide järgi (FMI)“; |
| --- | --- |

c)

„Z 09.00 – Finantsturutaristute teenused – pakkujad ja kasutajad – kaardistus kriitiliste funktsioonide järgi (FMI)“;

| d) | kaks vormi kriitiliste infosüsteemide kohta: „Z 10.01 – Kriitilised infosüsteemid (üldine teave) (Z-CIS 1)“ ja „Z 10.02 – Infosüsteemide kaardistamine (Z-CIS 2)“. |
| --- | --- |

d)

kaks vormi kriitiliste infosüsteemide kohta: „Z 10.01 – Kriitilised infosüsteemid (üldine teave) (Z-CIS 1)“ ja „Z 10.02 – Infosüsteemide kaardistamine (Z-CIS 2)“.

I.2   Viited

| 2. | Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi lühendeid:


  a) | BCBS – Rahvusvaheliste Arvelduste Panga Baseli pangajärelevalve komitee; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

BCBS – Rahvusvaheliste Arvelduste Panga Baseli pangajärelevalve komitee;

| b) | CPMI – Rahvusvaheliste Arvelduste Panga makse- ja arveldussüsteemide komitee; |
| --- | --- |

b)

CPMI – Rahvusvaheliste Arvelduste Panga makse- ja arveldussüsteemide komitee;

| c) | FINREP – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 (1) III ja IV lisas esitatud finantsandmete vormid ning kõnealuse rakendusmääruse V lisas esitatud lisajuhised; |
| --- | --- |

c)

FINREP – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 (1) III ja IV lisas esitatud finantsandmete vormid ning kõnealuse rakendusmääruse V lisas esitatud lisajuhised;

| d) | COREP (OF) – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 I lisa (vormid) ja II lisa (juhised); |
| --- | --- |

d)

COREP (OF) – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 I lisa (vormid) ja II lisa (juhised);

| e) | COREP (LR) – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 X lisa (vormid) ja XI lisa (juhised); |
| --- | --- |

e)

COREP (LR) – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 X lisa (vormid) ja XI lisa (juhised);

| f) | FSB – finantsstabiilsuse nõukogu; |
| --- | --- |

f)

FSB – finantsstabiilsuse nõukogu;

| g) | IAS – rahvusvahelised raamatupidamisstandardid, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (2) artiklis 2; |
| --- | --- |

g)

IAS – rahvusvahelised raamatupidamisstandardid, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (2) artiklis 2;

| h) | IFRS – rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2; |
| --- | --- |

h)

IFRS – rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2;

| i) | LEI-kood – juriidilise isiku tunnuskood (3). Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI) olemas, kasutatakse kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks seda; |
| --- | --- |

i)

LEI-kood – juriidilise isiku tunnuskood (3). Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI) olemas, kasutatakse kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks seda;

| j) | nGAAP – riiklikud üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted, mis on välja töötatud nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (4) alusel. |
| --- | --- |

j)

nGAAP – riiklikud üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted, mis on välja töötatud nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (4) alusel.

I.3   Raamatupidamisstandardid

| 3. | Kui käesolevas lisas ei ole teisiti märgitud, annavad asutused aru kõikidest summadest, tuginedes raamatupidamisraamistikule, mida nad kasutavad finantsteabe edastamiseks kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2021/451 artiklitega 9–11. Asutused, mis ei pea andma finantsandmetest aru kooskõlas kõnealuse määrusega, kohaldavad oma vastava raamatupidamisraamistiku eeskirju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asutuste puhul, mis annavad aru IFRSi alusel, on lisatud viited asjaomasele IFRSile. |
| --- | --- |

4.

I.4   Konsolideerimise ulatus

| 5. | Käesolevas raamistikus viidatakse olenevalt vormist:


  a) | konsolideerimisele raamatupidamise konsolideerimise alusel (ettevõtjad, mis on hõlmatud konsolideeritud finantsaruannetega kooskõlas kohaldatava raamatupidamisraamistikuga); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konsolideerimisele raamatupidamise konsolideerimise alusel (ettevõtjad, mis on hõlmatud konsolideeritud finantsaruannetega kooskõlas kohaldatava raamatupidamisraamistikuga);

| b) | usaldatavusnõuetekohasele konsolideerimisele (ettevõtjad, mis kuuluvad konsolideerimise alla kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (5) esimese osa II jaotise 2. peatükiga) liidu emaettevõtja tasandil; |
| --- | --- |

b)

usaldatavusnõuetekohasele konsolideerimisele (ettevõtjad, mis kuuluvad konsolideerimise alla kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (5) esimese osa II jaotise 2. peatükiga) liidu emaettevõtja tasandil;

| c) | konsolideerimisele kriisilahendusaluse ettevõtja tasandil kriisilahendusaluse grupi puhul. |
| --- | --- |

c)

konsolideerimisele kriisilahendusaluse ettevõtja tasandil kriisilahendusaluse grupi puhul.

| 6. | Iga vormi puhul järgivad asutused konsolideerimise alust või aluseid, mida kohaldatakse kooskõlas selle määruse artikliga 4. |
| --- | --- |

6.

I.5   Nummerdamine ja muud tavad

| 7. | Käesoleva lisa juhistes järgitakse vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel allpool sätestatud märgistustavasid, mille puhul kasutatakse numbrilisi koode. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel.
  Kasutatakse järgmist üldist esitusviisi:


  a) | {vorm;rida;veerg}, et viidata vormi veergudele, ridadele ja lahtritele; |
| --- | --- | --- |

7.

Kasutatakse järgmist üldist esitusviisi:

a)

{vorm;rida;veerg}, et viidata vormi veergudele, ridadele ja lahtritele;

| b) | {rida;veerg} kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile ei viidata; |
| --- | --- |

b)

{rida;veerg} kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile ei viidata;

| c) | {vorm;rida} ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele. |
| --- | --- |

c)

{vorm;rida} ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele.

| d) | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg kuulub valideerimisele. |
| --- | --- |

d)

Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg kuulub valideerimisele.

| 8. | Kui andmekirje ei ole nende ettevõtjate puhul, kelle kohta aruanne esitatakse, asjakohane, jäetakse vastav väli tühjaks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kui käesoleva lisa juhistes viidatakse primaarvõtmele, tähendab see veergu või veergude kombinatsiooni, millega identifitseeritakse üheselt kõik vorm read. Primaarvõti sisaldab vormi iga rea kohta kordumatut väärtust. See ei tohi sisaldada väärtust null. |
| --- | --- |

9.

II.   Vormidega seotud juhised

II.1   Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)

II.1.1   Üldised märkused

| 10. | Selles vormis antakse ülevaade grupi õiguslikust ja omanike struktuurist. Esitatakse üks vorm seoses kõikide grupi ettevõtjatega, kes vastavad käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud miinimumkünnisele. Selles vormis identifitseeritakse üksnes juriidilised isikud. |
| --- | --- |

10.

II.1.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0160 | Ettevõtja |
| 0010 | Nimi

  Ettevõtja nimi. Ametlik nimi, mis on esitatud ettevõtja dokumentides, sealhulgas õiguslik vorm. |
| 0020 | Kood

  Ettevõtja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.
  Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0030 | LEI

  Ettevõtja 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood, kui see on olemas. |
| 0040 | Ettevõtja liik

  Ettevõtja liik on prioriteetsuse järjekorras üks järgmistest.


  a) | Krediidiasutus
  See kategooria hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutusi, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) artikli 2 lõikes 5 osutatud ettevõtjad. |

Veerud

Juhised

0010–0160

Ettevõtja

0010

Nimi

Ettevõtja nimi. Ametlik nimi, mis on esitatud ettevõtja dokumentides, sealhulgas õiguslik vorm.

0020

Kood

Ettevõtja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides. Koodil peab alati olema väärtus.

0030

LEI

Ettevõtja 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood, kui see on olemas.

0040

Ettevõtja liik

Ettevõtja liik on prioriteetsuse järjekorras üks järgmistest.

a)

Krediidiasutus

See kategooria hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutusi, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) artikli 2 lõikes 5 osutatud ettevõtjad.

| b) | Investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitali nõuet
  See kategooria hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühinguid, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitali nõuet. |
| --- | --- |

b)

Investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitali nõuet

See kategooria hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühinguid, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitali nõuet.

| c) | Investeerimisühing, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitali nõuet |
| --- | --- |

c)

Investeerimisühing, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/36/EL artikli 28 lõikes 2 sätestatud algkapitali nõuet

| d) | Finantseerimisasutus
  See kategooria hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud finantseerimisasutusi, välja arvatud need, mis on liigitatud punktis e kirjeldatud valdusettevõtjateks. |
| --- | --- |

d)

Finantseerimisasutus

See kategooria hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud finantseerimisasutusi, välja arvatud need, mis on liigitatud punktis e kirjeldatud valdusettevõtjateks.

| e) | Valdusettevõtja
  See kategooria hõlmab järgmisi ettevõtjaid:


  — | finantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

e)

Valdusettevõtja

See kategooria hõlmab järgmisi ettevõtjaid:

—

finantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses;

| — | segafinantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 21 tähenduses; |
| --- | --- |

—

segafinantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 21 tähenduses;

| — | segavaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 22 tähenduses; |
| --- | --- |

—

segavaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 22 tähenduses;

| — | liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 30 tähenduses; |
| --- | --- |

—

liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 30 tähenduses;

| — | ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 31 tähenduses; |
| --- | --- |

—

ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 31 tähenduses;

| — | liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 32 tähenduses; |
| --- | --- |

—

liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 32 tähenduses;

| — | ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 33 tähenduses. |
| --- | --- |

—

ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 33 tähenduses.

| f) | Kindlustusandja
  See kategooria hõlmab kindlustusandjaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (7) artikli 13 kohase määratluse järgi. |
| --- | --- |

f)

Kindlustusandja

See kategooria hõlmab kindlustusandjaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (7) artikli 13 kohase määratluse järgi.

| g) | Muud liiki ettevõtja, kui ettevõtja ei kuulu ühtegi eespool nimetatud kategooriasse. |
| --- | --- |

g)

Muud liiki ettevõtja, kui ettevõtja ei kuulu ühtegi eespool nimetatud kategooriasse.

0050

Riik

Ettevõtja asutamisriigi – liikmesriik või kolmas riik – kahetäheline kood standardi ISO 3166-1 järgi.

0060

Usaldatavusnäitajatega hõlmatud

Kasutatakse järgmisi lühendeid:

| | Y – jah; |
| --- | --- |

Y – jah;

| | N – ei. |
| --- | --- |

N – ei.

0070

Kapitalinõuete määruse artikli 7 kohane erand

Kasutatakse järgmisi lühendeid:

| | Y – kui pädev asutus on loobunud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 6 lõike 1 kohaldamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 7; |
| --- | --- |

Y – kui pädev asutus on loobunud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 6 lõike 1 kohaldamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 7;

| | N – muud juhud. |
| --- | --- |

N – muud juhud.

0080

Kapitalinõuete määruse artikli 10 kohane erand

Kasutatakse järgmisi lühendeid:

| | Y – kui pädev asutus on kohaldanud erandit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 10 alusel; |
| --- | --- |

Y – kui pädev asutus on kohaldanud erandit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 10 alusel;

| | N – muud juhud. |
| --- | --- |

N – muud juhud.

0090

Varad kokku

Varad kokku, nagu on määratletud FINREPi puhul {F 01.01;380,010}

0100

Koguriskipositsioon

Koguriskipositsioon, nagu on määratletud COREP (OF)-i puhul: {C 02.00;0010;0010}

Kirjet ei kajastata ettevõtjate puhul, kes ei ole krediidiasutused või investeerimisühingud, ja ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse erandit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 7 või 10 alusel.

0110

Finantsvõimenduse määra riskipositsioon

Finantsvõimenduse määra koguriskipositsioon, nagu on määratletud COREP (LR)-i puhul: {C 47.00;0290;0010}

Kirjet ei kajastata ettevõtjate puhul, kes ei ole krediidiasutused või investeerimisühingud, ja ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse erandit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 7 või 10 alusel.

0120

Raamatupidamisstandard

Ettevõtja kohaldatavad raamatupidamisstandardid. Kasutatakse järgmisi lühendeid:

| — | IFRS |
| --- | --- |

—

IFRS

| — | NGAAP |
| --- | --- |

—

NGAAP

0130

Osa konsolideeritud koguvaras

Summa, mis vastab ettevõtja osale selle grupi konsolideeritud varade kogusummas, mida aruandes käsitletakse.

0140

Osa konsolideeritud koguriskipositsioonis

Summa, mis vastab ettevõtja osale selle grupi konsolideeritud koguriskipositsioonis, mida aruandes käsitletakse.

0150

Osa konsolideeritud finantsvõimenduse määra riskipositsioonis

Summa, mis vastab ettevõtja osale selle grupi konsolideeritud finantsvõimenduse määra koguriskipositsioonis, mida aruandes käsitletakse.

0160

Asjaomane juriidiline isik

Märgitakse, kas ettevõtja on asjaomane juriidiline isik käesoleva määruse artikli 2 kohase määratluse järgi.

0170–0210

Otsene emaettevõtja

Ettevõtja otsene emaettevõtja. Kajastatakse üksnes otsene emaettevõtja, kellel on ettevõtjas rohkem kui 5 % hääleõigustest.

Kui ettevõtjal on rohkem kui üks otsene emaettevõtja, kajastatakse üksnes see otsene emaettevõtja, kelle osa kapitalis või asjakohasel juhul hääleõigustes on suurim.

0170

Nimi

Ettevõtja otsese emaettevõtja nimi.

0180

Kood

Emaettevõtja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides. Koodil peab alati olema väärtus.

0190

LEI-kood

Ettevõtja 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood, kui see on olemas.

0200

Aktsia- või osakapital

Otsese emaettevõtja aktsia- või osakapital ettevõtjas, v.a reservid.

0210

Hääleõigused ettevõtjas

Otsesele emaettevõtjale ettevõtjas kuuluvate hääleõiguste protsent.

Seda teavet nõutakse üksnes siis, kui üks aktsia või osa ei võrdu ühe häälega (seega hääleõigused ei võrdu aktsia- või osakapitaliga).

II.2   Z 02.00 – Kohustuste struktuur (LIAB)

II.2.1   Üldised märkused

| 11. | Selles vormis nõutakse üksikasjalikke andmeid ettevõtja või grupi kohustuste struktuuri kohta. Kohustused jaotatakse kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja jäävateks kohustusteks ning kohustusteks, mis ei jää kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja. Seejärel jaotatakse need kohustuste klasside, vastaspoolte klasside ja tähtaegade järgi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kui selles vormis on nähtud ette tähtaegade järgi jaotamine, käsitletakse järelejäänud tähtajana aega kuni lepingulise tähtajani. Erandina sellest:


  a) | kui kohustuste instrument sisaldab omaniku jaoks tagasivõtuvõimalust, mille saab täitmisele pöörata enne instrumendi esialgset tähtaega, määratakse instrumendi tähtajaks kõige varasem võimalik kuupäev, mil omanik saab kasutada tagasivõtuvõimalust ja taotleda instrumendi tagasivõtmist või tagasimaksmist; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

kui kohustuste instrument sisaldab omaniku jaoks tagasivõtuvõimalust, mille saab täitmisele pöörata enne instrumendi esialgset tähtaega, määratakse instrumendi tähtajaks kõige varasem võimalik kuupäev, mil omanik saab kasutada tagasivõtuvõimalust ja taotleda instrumendi tagasivõtmist või tagasimaksmist;

| b) | kui kohustuste instrument sisaldab emitendi jaoks ajendit instrument enne instrumendi esialgset tähtaega tagasi nõuda, tagasi võtta, tagasi maksta või tagasi osta, määratakse instrumendi tähtajaks kõige varasem võimalik kuupäev, millal emitent saab seda võimalust kasutada ning taotleda instrumendi tagasivõtmist või tagasimaksmist; |
| --- | --- |

b)

kui kohustuste instrument sisaldab emitendi jaoks ajendit instrument enne instrumendi esialgset tähtaega tagasi nõuda, tagasi võtta, tagasi maksta või tagasi osta, määratakse instrumendi tähtajaks kõige varasem võimalik kuupäev, millal emitent saab seda võimalust kasutada ning taotleda instrumendi tagasivõtmist või tagasimaksmist;

| c) | kui instrument sisaldab emitendi jaoks tagasiostuõigust, mille kasutamise kuupäeva pole kindlaks määratud, või kui tagasiostuõigus tekib seoses kindlate sündmustega, esitatakse konservatiivselt hinnatud tõenäoline tagasiostuõiguse kuupäev; selleks ei võeta arvesse regulatiivseid ega maksualaseid tagasiostuõigusi. |
| --- | --- |

c)

kui instrument sisaldab emitendi jaoks tagasiostuõigust, mille kasutamise kuupäeva pole kindlaks määratud, või kui tagasiostuõigus tekib seoses kindlate sündmustega, esitatakse konservatiivselt hinnatud tõenäoline tagasiostuõiguse kuupäev; selleks ei võeta arvesse regulatiivseid ega maksualaseid tagasiostuõigusi.

Põhisumma vahemaksete puhul jagatakse põhisumma vastavatesse tähtajavahemikesse. Kui see on asjakohane, käsitletakse tähtaega põhisumma ja kogunenud intressi puhul eraldi.

| 13. | Selles vormis kajastatud summad on tasumata summad. Nõude või instrumendi tasumata summa on nõude või instrumendi põhisumma ja kogunenud intressi summa kokku. Tasumisele kuuluv tasumata summa võrdub selle nõude väärtusega, mille võlausaldaja võib maksejõuetusmenetluse alusel esitada. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tuletisinstrumentidest tulenevad bilansilised kohustused (kajastatud real 0330) kajastatakse siiski bilansiliste jääkmaksumustena. Bilansiline jääkmaksumus on FINREPi jaoks olenevalt asjaoludest kas IFRSi või NGAAPi alusel määratletud bilansiline jääkmaksumus. Muul juhul kasutatakse NGAAPi aruandluskorra kohaseid näitajaid. |
| --- | --- |

14.

II.2.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Kodumajapidamised

  FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt f.
  Üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes pakuvad kaupu ja mittefinantsteenuseid oma lõpptarbimiseks, ning kui turukaupade ja finants- ja mittefinantsteenuste tootjad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiettevõtete tegevusvaldkonnale. Siia kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele. |
| 0020 | Finantssektorivälised äriühingud (VKEd)

  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (8) lisa I jaotise artikli 2 lõige 1; FINREPi V lisa 1. osa punkti 5 alapunkt i.
  Ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot. |
| 0030 | Finantssektorivälised äriühingud (muud kui VKEd)

  FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt e.
  Äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2021/379 (9) alusel.
  Välja arvatud veerus 0020 kajastatud VKEd. |
| 0040 | Krediidiasutused

  FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt c.
  Krediidiasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses ja mitmepoolsed arengupangad. |
| 0050 | Muud finantssektori äriühingud

  FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt d.
  Kõik finantssektori äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei ole krediidiasutused, näiteks investeerimisühingud, investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ja kliiringukojad, ning ülejäänud finantsvahendajad, finantsvahenduse abiettevõtjad, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad. |
| 0060 | Valitsemissektor ja keskpangad

  FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunktid a ja b.
  Keskpangad ja keskvalitsused, osariikide/liidumaade või piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused, sealhulgas haldusorganid ja mittetulunduslikud ettevõtted, kuid välja arvatud nende valitsemisasutuste hallatavad avalikud ja mitteavalikud äriühingud, mis tegelevad äritegevusega (need kajastatakse sõltuvalt nende tegevusest kirjete „krediidiasutused“, „muud finantssektori äriühingud“ või „finantssektorivälised äriühingud“ all); sotsiaalkindlustusfondid; rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Euroopa Liidu institutsioonid, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheliste Arvelduste Pank. |
| 0070 | Tuvastamata, kauplemiskohas noteeritud

  Kui väärtpaberi omaniku isik ei ole teada tingituna sellest, et instrumendid on noteeritud kauplemiskohas, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL, (10) märgitakse summad sellesse veergu. |
| 0080 | Tuvastamata, kauplemiskohas noteerimata

  Kui väärtpaberi omaniku isik ei ole teada ja instrumendid ei ole kauplemiskohas noteeritud, märgitakse summad sellesse veergu ja edasine vastaspoolte järgi jaotamine ei ole nõutav. Ettevõtjad annavad endast parima, et vastaspooled tuvastada ja seda veergu võimalikult vähe kasutada. |
| 0090 | Kokku |
| 0100 | millest: grupisisesed

  Kohustused lõpliku emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud ettevõtjate ees (erinevalt seadusega nõutavast konsolideerimise ulatusest). |
| 0110 | millest: kohustused, mida reguleerib kolmanda riigi õigus, v.a grupisisesed

  Need hõlmavad kolmanda riigi õigusega reguleeritavate ja/või kolmandas riigis asutatud grupi ettevõtjate emiteeritud kohustuste brutosummasid. Grupisisesed kohustused jäetakse välja.
  Kui kriisilahendusasutus on kinnitanud, et ta on kindlaks teinud, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (11) artikli 55 lõike 1 kolmanda lõiguga kehtib selle kolmanda riigi õiguse alusel kriisilahendusasutuse mis tahes otsus kohustuse allahindamiseks või konverteerimiseks, ei kajastata seda kohustust selles veerus. |

Veerud

Juhised

0010

Kodumajapidamised

FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt f.

Üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes pakuvad kaupu ja mittefinantsteenuseid oma lõpptarbimiseks, ning kui turukaupade ja finants- ja mittefinantsteenuste tootjad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiettevõtete tegevusvaldkonnale. Siia kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele.

0020

Finantssektorivälised äriühingud (VKEd)

Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (8) lisa I jaotise artikli 2 lõige 1; FINREPi V lisa 1. osa punkti 5 alapunkt i.

Ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot.

0030

Finantssektorivälised äriühingud (muud kui VKEd)

FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt e.

Äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2021/379 (9) alusel.

Välja arvatud veerus 0020 kajastatud VKEd.

0040

Krediidiasutused

FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt c.

Krediidiasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses ja mitmepoolsed arengupangad.

0050

Muud finantssektori äriühingud

FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunkt d.

Kõik finantssektori äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei ole krediidiasutused, näiteks investeerimisühingud, investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ja kliiringukojad, ning ülejäänud finantsvahendajad, finantsvahenduse abiettevõtjad, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad.

0060

Valitsemissektor ja keskpangad

FINREPi V lisa 1. osa punkti 42 alapunktid a ja b.

Keskpangad ja keskvalitsused, osariikide/liidumaade või piirkondlikud valitsused, kohalikud omavalitsused, sealhulgas haldusorganid ja mittetulunduslikud ettevõtted, kuid välja arvatud nende valitsemisasutuste hallatavad avalikud ja mitteavalikud äriühingud, mis tegelevad äritegevusega (need kajastatakse sõltuvalt nende tegevusest kirjete „krediidiasutused“, „muud finantssektori äriühingud“ või „finantssektorivälised äriühingud“ all); sotsiaalkindlustusfondid; rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Euroopa Liidu institutsioonid, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheliste Arvelduste Pank.

0070

Tuvastamata, kauplemiskohas noteeritud

Kui väärtpaberi omaniku isik ei ole teada tingituna sellest, et instrumendid on noteeritud kauplemiskohas, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL, (10) märgitakse summad sellesse veergu.

0080

Tuvastamata, kauplemiskohas noteerimata

Kui väärtpaberi omaniku isik ei ole teada ja instrumendid ei ole kauplemiskohas noteeritud, märgitakse summad sellesse veergu ja edasine vastaspoolte järgi jaotamine ei ole nõutav. Ettevõtjad annavad endast parima, et vastaspooled tuvastada ja seda veergu võimalikult vähe kasutada.

0090

Kokku

0100

millest: grupisisesed

Kohustused lõpliku emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud ettevõtjate ees (erinevalt seadusega nõutavast konsolideerimise ulatusest).

0110

millest: kohustused, mida reguleerib kolmanda riigi õigus, v.a grupisisesed

Need hõlmavad kolmanda riigi õigusega reguleeritavate ja/või kolmandas riigis asutatud grupi ettevõtjate emiteeritud kohustuste brutosummasid. Grupisisesed kohustused jäetakse välja.

Kui kriisilahendusasutus on kinnitanud, et ta on kindlaks teinud, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (11) artikli 55 lõike 1 kolmanda lõiguga kehtib selle kolmanda riigi õiguse alusel kriisilahendusasutuse mis tahes otsus kohustuse allahindamiseks või konverteerimiseks, ei kajastata seda kohustust selles veerus.

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0100 | Kohustused, mis jäävad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 2 on märgitud, et kriisilahendusasutused ei kasuta võlgade allahindamise ega konverteerimise õigust kohustuste suhtes, mis jäävad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja, olenemata sellest, kas neid reguleeritakse liikmesriigi või kolmanda riigi õigusega. |
| 0110 | Tagatud hoiused

  Tagatud hoiuste summa, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (12) artikli 2 lõike 1 punktis 5, välja arvatud selle direktiivi artikli 6 lõikes 2 määratletud ajutised suured kontojäägid. |
| 0120 | Tagatud kohustused – kollateraliseeritud osa

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt b
  Tagatud kohustused, sealhulgas tagasiostulepingud (repolepingud), pandikirjad ja kohustused finantsinstrumentide kujul, mis moodustavad lahutamatu osa tagatiste kogumist ning mis on siseriikliku õiguse kohaselt tagatud sarnaselt pandikirjadega.
  Ei nõue tagada, et kõik pandikirja tagatiste kogumiga seotud tagatud varad jäävad mõjutamata, segregeerituks ja piisava rahastusega, ega direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti b kohane välistus ei takista kriisilahendusasutusi, kui see on asjakohane, kasutamast oma volitusi seoses tagatud kohustuse mis tahes osaga või sellise kohustuse mis tahes osaga, millega seoses on panditud tagatis, mis ületab selle vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust, mille suhtes see on tagatud. Nende tagatud kohustuste sellist tagamata summat ei kajastata sellel real, vaid real 0340, kus see kuulub edasisele jaotamisele.
  Keskpanga kohustusi, mis on hõlmatud tagatiste kogumiga (näiteks põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikaajalised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised sihtotstarbelised refinantseerimisoperatsioonid jne), käsitletakse tagatud kohustustena.
  Eraldi kohustuste liik on tagatiste positsioonid, mis on saadud ja bilansis kajastatud. Kui sellised tagatiste positsioonid on seaduslikult seotud varade positsiooniga, käsitletakse neid selle aruande puhul tagatud kohustustena. |
| 0130 | Klientide kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt c
  Kohustused, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjale tekkinud seoses klientide vara või klientide raha, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (13) artikli 1 lõikes 2 määratletud eurofondide või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (14) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud AIFide nimel hoitava klientide vara või klientide raha hoidmisega, tingimusel et niisugune klient on kohaldatava maksejõuetusõiguse alusel kaitstud. |
| 0140 | Usaldussuhtest tulenevad kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt d
  Kohustused, mis on tekkinud asutuse või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja (kui usaldusisiku) ja mõne teise isiku (kui kasusaaja) vahelise usaldussuhte alusel, tingimusel et niisugune kasusaaja on kaitstud kohaldatava maksejõuetus- või tsiviilõiguse alusel. |
| 0150 | Asutuse kohustused < 7 päeva

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt e
  Asutuste, välja arvatud sama raamatupidamisgrupi ettevõtjate ees olevad kohustused, mille esialgne tähtaeg on lühem kui seitse päeva. |
| 0161 | Süsteemi (operaatori) ja keskse vastaspoole kohustused < 7 päeva

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt f
  Kohustised kas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/26/EÜ (15) määratud süsteemide või süsteemikorraldajate või nendes osalejate ees seoses sellises süsteemis osalemisega või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (16) artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustab, kui nende kohustiste järelejäänud tähtaeg on vähem kui seitse päeva. |
| 0170 | Töötaja kohustused

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt i
  Kohustused töötajate ees seoses palgavõlgnevuse, pensionihüvitise või muu fikseeritud tasuga, välja arvatud muutuvtasu, mis ei ole reguleeritud kollektiivlepinguga. Seda ei kohaldata siiski direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2 kindlaks määratud olulise riski võtjate muutuvtasu suhtes. |
| 0180 | Operatsioonide igapäevase toimimise puhul kriitilised kohustused

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt ii
  Kohustused kaubakrediiti andnud võlausaldaja ees seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja igapäevaseks tegevuseks vältimatult vajalike kaupade või teenuste pakkumisega, sealhulgas IT-teenused, kommunaalteenused ning ruumide rent, teenindus ja korrashoid. |
| 0190 | Maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste kohustused, kui on eelistatud

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt iii
  Kohustused maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste ees, kui selliste asutuste nõudeõigused rahuldatakse kohaldatava õiguse alusel eelisjärjekorras. |
| 0200 | Hoiuste tagamise skeemi kohustused

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt iv
  Kohustused hoiuste tagamise skeemide ees, mille aluseks on direktiivi 2014/49/EL kohased osamaksed. |
| 0210 | Kohustused kriisilahendusaluse grupi muude üksuste ees

  Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt h
  Kohustused krediidiasutuste või investeerimisühingute või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate ees, kes kuuluvad samasse kriisilahendusalusesse gruppi, kuid ei ole ise kriisilahendusalused ettevõtjad, olenemata kohustuste lõpptähtajast, välja arvatud juhul, kui nende kohustuste nõudeõiguse järk on madalam kui tavalistel tagamata kohustustel vastavalt asjakohasele siseriiklikule õigusele, millega reguleeritakse direktiivi 2014/59/EL ülevõtmise kuupäeval kohalduvat tavalist maksejõuetusmenetlust.
  Kui väljajäetud kohustus on tuletisinstrumendist tulenev kohustus, kajastatakse kohustuste netopositsioone, võttes arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 429c sätestatud usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju. |
| 0300 | Kohustused, mis ei jää kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja |
| 0310 – 0314 | Hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel

  Direktiivi 2014/59/EL artikkel 108
  Direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud hoiused, mis ei kvalifitseeru kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest väljajätmiseks (direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt a), ent mille puhul on kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 108 ette nähtud eeliskohtlemine. |
| 0320 - 0324 | Hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel

  Direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud hoiused, mis ei kvalifitseeru kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest väljajätmiseks ega eeliskohtlemiseks direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 või artikli 108 alusel. |
| 0330 | Bilansilised kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumentidest

  Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste bilansiline väärtus. |
| 0331 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, enne tagatise tasaarvestamist

  Vaikimisi on see tuletisinstrumentide kohustuste kõikide netoturuväärtuste summa lepingulise tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta. Üksnes juhul, kui tasaarvestatavate tehingute kogumi netoturuväärtus on kohustus, tuleb tasaarvestatavate tehingute kogum kajastada. Tuletisinstrumente, mis ei kuulu tasaarvestuskorra alla, käsitletakse ühe lepinguna, st sellisena, nagu oleks tegu üksnes ühe tuletisinstrumendi tasaarvestatavate tehingute kogumiga. |
| 0332 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist

  Real 0331 esitatud väärtust korrigeeritakse selle riskipositsiooni tagamiseks esitatud tagatisega, mis toob kaasa nende netoturuväärtuste summa pärast tagatise tasaarvestamist selle turuväärtuses. |
| 0333 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist, hõlmates hinnangulisi tasaarvestussummasid

  Kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega 2016/1401, (17) täiendav tasaarvestussumma, mis hõlmab tuletisinstrumendilepingute vastaspoolte kantud kahjumeid või kulusid või nende saadud kasumeid seoses lepingute oluliste tingimuste majandusliku ekvivalendi ja nende lõpetatud lepingute kohaste poolte optsiooniõiguste asendamise või saamisega.
  Kooskõlas kõnealuse delegeeritud määrusega tasaarvestussumma kindlaksmääramiseks nõutavad hinnangud võivad osutuda eraldi üsna keeruliseks. Seega võib selle asemel kasutada asendusväärtuseid, mis võivad põhineda kättesaadavatel andmetel, näiteks tururiski usaldatavusnõuetel. Kui tuletisinstrumentide kohustuste jaoks tasaarvestussumma arvutamine osutub võimatuks, peab kajastatud summa võrduma real 0332 kajastatud summaga. |
| 0334 | Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju

  Kajastatakse tuletisinstrumentide kohustuste netopositsioone, võttes arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 429c sätestatud usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju (seoses finantsvõimenduse määra koguriskipositsiooni näitaja arvutamisega). |
| 0340 - 0344 | Kollateraliseerimata tagatud kohustused

  Tagatud kohustuste summa või selliste kohustuste summa, millega seoses on panditud tagatis, mis ületab selle vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust, mille suhtes see on tagatud. See hõlmab igasuguste kollateraliseeritud kohustuste nii-öelda alakollateraliseeritud osa, näiteks pandikirjade või repotehingute alakollateraliseeritud osa. |
| 0350 – 0354 | Struktureeritud väärtpaberid

  Struktureeritud väärtpaberid on sel eesmärgil määratletud kui võlakohustused, mis sisaldavad tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite komponenti ning mille tulusus on seotud alusvara või indeksiga (avalik või kohandatud, näiteks aktsiad või võlakirjad, fikseeritud tulumäärad või krediit, valuuta, toore jne). Struktureeritud väärtpaberid ei hõlma võlainstrumente, mis sisaldavad üksnes ostu- või müügioptsioone, st instrumendi väärtus ei sõltu tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberi komponendist. |
| 0360 – 0364 | Kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused

  See hõlmab kõiki kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta instrumente, mis ei kuulu struktureeritud väärtpaberite kategooriasse. |
| 0365 – 0369 | Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused

  Järgmiste kohustuste summa:


  — | tagamata nõuded, mis tulenevad võlainstrumentidest, mis vastavad direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 108 lõikes 3 sätestatud tingimustele; |

Read

Juhised

0100

Kohustused, mis jäävad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 2 on märgitud, et kriisilahendusasutused ei kasuta võlgade allahindamise ega konverteerimise õigust kohustuste suhtes, mis jäävad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja, olenemata sellest, kas neid reguleeritakse liikmesriigi või kolmanda riigi õigusega.

0110

Tagatud hoiused

Tagatud hoiuste summa, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (12) artikli 2 lõike 1 punktis 5, välja arvatud selle direktiivi artikli 6 lõikes 2 määratletud ajutised suured kontojäägid.

0120

Tagatud kohustused – kollateraliseeritud osa

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt b

Tagatud kohustused, sealhulgas tagasiostulepingud (repolepingud), pandikirjad ja kohustused finantsinstrumentide kujul, mis moodustavad lahutamatu osa tagatiste kogumist ning mis on siseriikliku õiguse kohaselt tagatud sarnaselt pandikirjadega.

Ei nõue tagada, et kõik pandikirja tagatiste kogumiga seotud tagatud varad jäävad mõjutamata, segregeerituks ja piisava rahastusega, ega direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti b kohane välistus ei takista kriisilahendusasutusi, kui see on asjakohane, kasutamast oma volitusi seoses tagatud kohustuse mis tahes osaga või sellise kohustuse mis tahes osaga, millega seoses on panditud tagatis, mis ületab selle vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust, mille suhtes see on tagatud. Nende tagatud kohustuste sellist tagamata summat ei kajastata sellel real, vaid real 0340, kus see kuulub edasisele jaotamisele.

Keskpanga kohustusi, mis on hõlmatud tagatiste kogumiga (näiteks põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikaajalised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised sihtotstarbelised refinantseerimisoperatsioonid jne), käsitletakse tagatud kohustustena.

Eraldi kohustuste liik on tagatiste positsioonid, mis on saadud ja bilansis kajastatud. Kui sellised tagatiste positsioonid on seaduslikult seotud varade positsiooniga, käsitletakse neid selle aruande puhul tagatud kohustustena.

0130

Klientide kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt c

Kohustused, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjale tekkinud seoses klientide vara või klientide raha, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (13) artikli 1 lõikes 2 määratletud eurofondide või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (14) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud AIFide nimel hoitava klientide vara või klientide raha hoidmisega, tingimusel et niisugune klient on kohaldatava maksejõuetusõiguse alusel kaitstud.

0140

Usaldussuhtest tulenevad kohustused, kui on maksejõuetuse korral kaitstud

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt d

Kohustused, mis on tekkinud asutuse või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja (kui usaldusisiku) ja mõne teise isiku (kui kasusaaja) vahelise usaldussuhte alusel, tingimusel et niisugune kasusaaja on kaitstud kohaldatava maksejõuetus- või tsiviilõiguse alusel.

0150

Asutuse kohustused < 7 päeva

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt e

Asutuste, välja arvatud sama raamatupidamisgrupi ettevõtjate ees olevad kohustused, mille esialgne tähtaeg on lühem kui seitse päeva.

0161

Süsteemi (operaatori) ja keskse vastaspoole kohustused < 7 päeva

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt f

Kohustised kas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/26/EÜ (15) määratud süsteemide või süsteemikorraldajate või nendes osalejate ees seoses sellises süsteemis osalemisega või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (16) artikli 14 kohase liidu tegevusloaga kesksete vastaspoolte ees ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustab, kui nende kohustiste järelejäänud tähtaeg on vähem kui seitse päeva.

0170

Töötaja kohustused

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt i

Kohustused töötajate ees seoses palgavõlgnevuse, pensionihüvitise või muu fikseeritud tasuga, välja arvatud muutuvtasu, mis ei ole reguleeritud kollektiivlepinguga. Seda ei kohaldata siiski direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 2 kindlaks määratud olulise riski võtjate muutuvtasu suhtes.

0180

Operatsioonide igapäevase toimimise puhul kriitilised kohustused

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt ii

Kohustused kaubakrediiti andnud võlausaldaja ees seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja igapäevaseks tegevuseks vältimatult vajalike kaupade või teenuste pakkumisega, sealhulgas IT-teenused, kommunaalteenused ning ruumide rent, teenindus ja korrashoid.

0190

Maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste kohustused, kui on eelistatud

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt iii

Kohustused maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste ees, kui selliste asutuste nõudeõigused rahuldatakse kohaldatava õiguse alusel eelisjärjekorras.

0200

Hoiuste tagamise skeemi kohustused

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkti g alapunkt iv

Kohustused hoiuste tagamise skeemide ees, mille aluseks on direktiivi 2014/49/EL kohased osamaksed.

0210

Kohustused kriisilahendusaluse grupi muude üksuste ees

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt h

Kohustused krediidiasutuste või investeerimisühingute või direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate ees, kes kuuluvad samasse kriisilahendusalusesse gruppi, kuid ei ole ise kriisilahendusalused ettevõtjad, olenemata kohustuste lõpptähtajast, välja arvatud juhul, kui nende kohustuste nõudeõiguse järk on madalam kui tavalistel tagamata kohustustel vastavalt asjakohasele siseriiklikule õigusele, millega reguleeritakse direktiivi 2014/59/EL ülevõtmise kuupäeval kohalduvat tavalist maksejõuetusmenetlust.

Kui väljajäetud kohustus on tuletisinstrumendist tulenev kohustus, kajastatakse kohustuste netopositsioone, võttes arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 429c sätestatud usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju.

0300

Kohustused, mis ei jää kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja

0310 – 0314

Hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel

Direktiivi 2014/59/EL artikkel 108

Direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud hoiused, mis ei kvalifitseeru kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest väljajätmiseks (direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt a), ent mille puhul on kooskõlas direktiivi 2014/59/EL artikliga 108 ette nähtud eeliskohtlemine.

0320 - 0324

Hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel

Direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud hoiused, mis ei kvalifitseeru kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest väljajätmiseks ega eeliskohtlemiseks direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 või artikli 108 alusel.

0330

Bilansilised kohustused, mis tulenevad tuletisinstrumentidest

Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste bilansiline väärtus.

0331

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, enne tagatise tasaarvestamist

Vaikimisi on see tuletisinstrumentide kohustuste kõikide netoturuväärtuste summa lepingulise tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta. Üksnes juhul, kui tasaarvestatavate tehingute kogumi netoturuväärtus on kohustus, tuleb tasaarvestatavate tehingute kogum kajastada. Tuletisinstrumente, mis ei kuulu tasaarvestuskorra alla, käsitletakse ühe lepinguna, st sellisena, nagu oleks tegu üksnes ühe tuletisinstrumendi tasaarvestatavate tehingute kogumiga.

0332

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist

Real 0331 esitatud väärtust korrigeeritakse selle riskipositsiooni tagamiseks esitatud tagatisega, mis toob kaasa nende netoturuväärtuste summa pärast tagatise tasaarvestamist selle turuväärtuses.

0333

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse lepingulisi tasaarvestusi, pärast turuväärtuse meetodil korrigeerimisi, pärast tagatise tasaarvestamist, hõlmates hinnangulisi tasaarvestussummasid

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega 2016/1401, (17) täiendav tasaarvestussumma, mis hõlmab tuletisinstrumendilepingute vastaspoolte kantud kahjumeid või kulusid või nende saadud kasumeid seoses lepingute oluliste tingimuste majandusliku ekvivalendi ja nende lõpetatud lepingute kohaste poolte optsiooniõiguste asendamise või saamisega.

Kooskõlas kõnealuse delegeeritud määrusega tasaarvestussumma kindlaksmääramiseks nõutavad hinnangud võivad osutuda eraldi üsna keeruliseks. Seega võib selle asemel kasutada asendusväärtuseid, mis võivad põhineda kättesaadavatel andmetel, näiteks tururiski usaldatavusnõuetel. Kui tuletisinstrumentide kohustuste jaoks tasaarvestussumma arvutamine osutub võimatuks, peab kajastatud summa võrduma real 0332 kajastatud summaga.

0334

Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju

Kajastatakse tuletisinstrumentide kohustuste netopositsioone, võttes arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 429c sätestatud usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju (seoses finantsvõimenduse määra koguriskipositsiooni näitaja arvutamisega).

0340 - 0344

Kollateraliseerimata tagatud kohustused

Tagatud kohustuste summa või selliste kohustuste summa, millega seoses on panditud tagatis, mis ületab selle vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust, mille suhtes see on tagatud. See hõlmab igasuguste kollateraliseeritud kohustuste nii-öelda alakollateraliseeritud osa, näiteks pandikirjade või repotehingute alakollateraliseeritud osa.

0350 – 0354

Struktureeritud väärtpaberid

Struktureeritud väärtpaberid on sel eesmärgil määratletud kui võlakohustused, mis sisaldavad tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite komponenti ning mille tulusus on seotud alusvara või indeksiga (avalik või kohandatud, näiteks aktsiad või võlakirjad, fikseeritud tulumäärad või krediit, valuuta, toore jne). Struktureeritud väärtpaberid ei hõlma võlainstrumente, mis sisaldavad üksnes ostu- või müügioptsioone, st instrumendi väärtus ei sõltu tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberi komponendist.

0360 – 0364

Kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused

See hõlmab kõiki kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta instrumente, mis ei kuulu struktureeritud väärtpaberite kategooriasse.

0365 – 0369

Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused

Järgmiste kohustuste summa:

—

tagamata nõuded, mis tulenevad võlainstrumentidest, mis vastavad direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 108 lõikes 3 sätestatud tingimustele;

| — | tagamata nõuded, mis tulenevad võlainstrumentidest, millele on osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõike 5 esimese lõigu punktis b; |
| --- | --- |

—

tagamata nõuded, mis tulenevad võlainstrumentidest, millele on osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõike 5 esimese lõigu punktis b;

| — | võlainstrumendid, mis kuuluvad madalaimasse prioriteetsuse järku tavapäraste tagamata nõuete hulgas, mis tulenevad võlainstrumentidest, millele on osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõikes 7 ja mille puhul liikmesriik on kooskõlas selle lõikega märkinud, et nad kuuluvad samasse järku kui nõuded, mis vastavad direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 108 lõikes 3 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

võlainstrumendid, mis kuuluvad madalaimasse prioriteetsuse järku tavapäraste tagamata nõuete hulgas, mis tulenevad võlainstrumentidest, millele on osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõikes 7 ja mille puhul liikmesriik on kooskõlas selle lõikega märkinud, et nad kuuluvad samasse järku kui nõuded, mis vastavad direktiivi 2014/59/EL artikli 108 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 108 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

0370 – 0374

Allutatud kohustused

Kohustused, mis makstakse tagasi riigi maksejõuetusõiguse alusel üksnes pärast seda, kui kõikidele tavapäraste klasside võlausaldajatele ja kõrgema nõudeõiguse järgu eelistatud võlausaldajatele on täielikult tagasi makstud. See hõlmab nii lepingu kui ka seaduse alusel allutatud kohustusi. Valdusettevõtjate korral võidakse selles kategoorias kajastada ka allutamata võlaväärtpabereid (st struktuurne allutamine).

Sellesse kategooriasse kaasatakse üksnes allutatud instrumendid, mida ei kajastata omavahenditena.

See rida hõlmab ka seda osa allutatud kohustustest, mis kvalifitseerub põhimõtteliselt omavahenditeks, aga mida ei ole hõlmatud omavahenditega tulenevalt järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise sätetest, nagu määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 64 (järelejäänud tähtaeg) või määruse (EL) nr 575/2013 10. osa (varem kehtinud nõuete ajutise kohaldamise mõju).

0380 – 0382

Muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused

Mis tahes instrument, mis on kõlblik direktiivi 2014/59/EL artiklis 45 sätestatud nõude täitmiseks, kuid mida ei kajastata ridadel 0320 ja 0340–0370.

0390

Mitterahalised kohustused

See rida hõlmab mitterahalisi kohustusi, mis ei ole seotud võlainstrumentidega, mille omanikud saab kaasata kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisse praktilistel põhjustel, nagu eraldised, mis on seotud ettevõtja suhtes toimuvate kohtumenetlustega.

0400

Muud kohustused

Kõik kohustused, mida ei ole kajastatud ridadel 0100–0390.

0500

Omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72

Sama määratlus nagu COREP (OF)-i puhul: {C 01.00;010;010}

0510

Esimese taseme põhiomavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

Sama määratlus nagu COREP (OF)-i puhul: {C 01.00;020;010}

0511

millest: kapitaliinstrumendid/osa- või aktsiakapital

Seaduslikud instrumendid, mis moodustavad esimese taseme põhiomavahendid (või nende osa) kapitaliinstrumentide/aktsia- või osakapitali kujul.

0512

millest: lihtaktsiatega samasse nõudeõiguse järku kuuluvad instrumendid

Seaduslikud instrumendid, mis moodustavad esimese taseme põhiomavahendid (või nende osa) muude instrumentide kujul kui kapitaliinstrumendid/aktsia- või osakapital, aga mis kuuluvad selle kategooriaga samasse nõudeõiguse järku.

0520

Täiendavad esimese taseme omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

Sama määratlus nagu COREP (OF)-i puhul: {C 01.00;530;010}

0521

millest: omavahenditena kajastatud allutatud kohustused (osa)

Seaduslikud instrumendid, mis moodustavad täiendavad esimese taseme omavahendid (või nende osa).

0530

Teise taseme omavahendid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Sama määratlus nagu COREP (OF)-i puhul: {C 01.00;750;010}

0531

millest: omavahenditena kajastatud allutatud kohustused (osa)

Sellise jaotusega tehakse kindlaks seaduslikud instrumendid, mis moodustavad teise taseme omavahendid (või nende osa).

0600

Kohustused ja omavahendid, sealhulgas tuletisinstrumentide kohustused, kokku

Kõikide selles vormis kajastatud kohustuste summa ja regulatiivsete omavahendite summa. Sel eesmärgil liidetakse kokku kõik summad eespool esitatud ridadelt. Tuletisinstrumentide puhul kasutatakse väärtust, mis on esitatud real 0334 „Kohustuste netopositsioonide summa, võttes arvesse usaldatavusnõuetele vastava tasaarvestamise eeskirju“.

II.3   Z 03.00 – Omavahendite nõuded (OWN)

II.3.1   Üldised märkused

| 15. | Selle vormiga kogutakse teavet ettevõtja või grupi omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kogu esitatud teave kajastab aruandekuupäeval kohaldatavaid omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Selles vormis kajastatud teise samba nõudeid käsitlev teave põhineb uusimal kättesaadaval ametlikul järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kirjal, mille pädev asutus on edastanud. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kui ettevõtja, mida aruandes käsitletakse, ei pea individuaalsel tasandil kohaldama kapitalinõudeid, esitab ta andmeid üksnes real 0110. |
| --- | --- |

18.

II.3.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Read | Juhised |
| --- | --- |
| 0100 | Koguriskipositsioon

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõige 3
  Vt vormi Z 01.00 veerg 0100
  Koguriskipositsioon, nagu on määratletud COREP (OF)-i puhul: {C 02.00;010;010} |
| 0110 | Osa konsolideeritud koguriskipositsioonis

  Vt vormi Z 01.00 veerg 0140
  Seda kirjet kajastatakse üksnes ettevõtjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata individuaalsel tasandil kapitalinõudeid. |
| 0120 | Koguriskipositsiooni näitaja

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõige 4. |
| 0210–0250 | Algkapitali ja finantsvõimenduse määra nõuded |
| 0210 | Algkapital

  Direktiivi 2013/36/EL artiklid 12 ja 28–31 ning määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 93
  Sellise algkapitali summa, mida nõutakse asutusena tegevuse alustamise loa eeltingimusena. |
| 0220 | Finantsvõimenduse määra nõue

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d kohane finantsvõimenduse määra nõue, mida kohaldatakse ettevõtja või grupi suhtes, väljendatuna protsendina koguriskipositsiooni näitajast. Aruandvad üksused, kes jätavad välja krediidiasutuse või investeerimisühingu keskpanga suhtes olevad riskipositsioonid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429a lõike 1 punktis n, esitavad korrigeeritud finantsvõimenduse määra nõude vastavalt kõnealuse määruse artikli 429a lõikele 7. Kui ametlikku nõuet ei kehti, jätavad ettevõtjad selle lahtri tühjaks. |
| 0300 | Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kohase kogu kapitalinõude (TSCR) määr

  COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}
  Järgmiste alapunktide i ja ii summa:


  i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c kindlaks määratud koguomavahendite suhtarv (8 %); |

Read

Juhised

0100

Koguriskipositsioon

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõige 3

Vt vormi Z 01.00 veerg 0100

Koguriskipositsioon, nagu on määratletud COREP (OF)-i puhul: {C 02.00;010;010}

0110

Osa konsolideeritud koguriskipositsioonis

Vt vormi Z 01.00 veerg 0140

Seda kirjet kajastatakse üksnes ettevõtjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata individuaalsel tasandil kapitalinõudeid.

0120

Koguriskipositsiooni näitaja

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõige 4.

0210–0250

Algkapitali ja finantsvõimenduse määra nõuded

0210

Algkapital

Direktiivi 2013/36/EL artiklid 12 ja 28–31 ning määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 93

Sellise algkapitali summa, mida nõutakse asutusena tegevuse alustamise loa eeltingimusena.

0220

Finantsvõimenduse määra nõue

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punkti d kohane finantsvõimenduse määra nõue, mida kohaldatakse ettevõtja või grupi suhtes, väljendatuna protsendina koguriskipositsiooni näitajast. Aruandvad üksused, kes jätavad välja krediidiasutuse või investeerimisühingu keskpanga suhtes olevad riskipositsioonid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429a lõike 1 punktis n, esitavad korrigeeritud finantsvõimenduse määra nõude vastavalt kõnealuse määruse artikli 429a lõikele 7. Kui ametlikku nõuet ei kehti, jätavad ettevõtjad selle lahtri tühjaks.

0300

Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kohase kogu kapitalinõude (TSCR) määr

COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis c kindlaks määratud koguomavahendite suhtarv (8 %);

| ii) | täiendavate omavahendite nõuete (teise samba nõuded – P2R) suhtarv, mis on määratud kindlaks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 104a ja Euroopa Pangandusjärelevalve suunistele järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning järelevalvealaste stressitestide ühise menetluse ja metoodika kohta – konsolideeritud versioon (EBA/GL/2014/13). |
| --- | --- |

ii)

täiendavate omavahendite nõuete (teise samba nõuded – P2R) suhtarv, mis on määratud kindlaks vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 104a ja Euroopa Pangandusjärelevalve suunistele järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning järelevalvealaste stressitestide ühise menetluse ja metoodika kohta – konsolideeritud versioon (EBA/GL/2014/13).

See kirje kajastab järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise kogu kapitalinõude (TSCR) määra, mille pädev asutus on asutusele teatanud. TSCR on määratletud EBA SREP GLi punktis 1.2.

Kui pädev asutus ei ole täiendavate omavahendite nõuetest teatanud, tuleb esitada üksnes punkti i kohased andmed.

0310

TSCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest

COREP (OF): {C 03.00;0140;0010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | esimese taseme põhiomavahendite suhtarv (4,5 %), nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a; |
| --- | --- |

i)

esimese taseme põhiomavahendite suhtarv (4,5 %), nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a;

| ii) | täiendavate omavahendite nõude suhtarvu osa, millele on viidatud rea 0300 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme põhiomavahendite kujul. |
| --- | --- |

ii)

täiendavate omavahendite nõude suhtarvu osa, millele on viidatud rea 0300 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme põhiomavahendite kujul.

Kui pädev asutus ei ole esimese taseme põhiomavahendite kujul hoitavate täiendavate omavahendite nõuetest teatanud, tuleb esitada üksnes punkti i kohased andmed.

0320

| iii) | TSCR: koosneb esimese taseme omavahenditest |
| --- | --- |

iii)

TSCR: koosneb esimese taseme omavahenditest

COREP (OF): {C 03.00;0150;0010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | esimese taseme omavahendite suhtarv (6 %), nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

i)

esimese taseme omavahendite suhtarv (6 %), nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis b;

| ii) | täiendavate omavahendite nõude suhtarvu osa, millele on viidatud rea 0300 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme omavahendite kujul. |
| --- | --- |

ii)

täiendavate omavahendite nõude suhtarvu osa, millele on viidatud rea 0300 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme omavahendite kujul.

Kui pädev asutus ei ole esimese taseme omavahendite kujul hoitavate täiendavate omavahendite nõuetest teatanud, tuleb esitada üksnes punkti i kohased andmed.

0400

Kombineeritud puhvri nõuded

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 6

COREP (OF): {C 04.00;0740;0010}

0410

Kapitali säilitamise puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

COREP (OF): {C 04.00;750;010}).

Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

0420

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riskiga seotud säilitamise puhver

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

COREP (OF): {C 04.00;760;010}).

Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riskiga seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0430

Asutusepõhine vastutsükliline kapitalipuhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 2 ning artiklid 130 ja 135–140

(vt COREP (OF)): {C 04.00;770;010}).

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0440

Süsteemse riski puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

(vt COREP (OF)): {C 04.00;780;010}).

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0450

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0460

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

0500

Üldise kapitalinõude (OCR) määr

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | TSCRi määr, millele on viidatud real 0300; |
| --- | --- |

i)

TSCRi määr, millele on viidatud real 0300;

| ii) | kui see on õiguspäraselt kohaldatav, kombineeritud puhvri nõude määr, millele on viidatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6. |
| --- | --- |

ii)

kui see on õiguspäraselt kohaldatav, kombineeritud puhvri nõude määr, millele on viidatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6.

See kirje kajastab üldise kapitalinõude (OCR) määra, nagu on määratletud EBA SREP GLi punktis 1.2.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i kohased andmed.

0510

OCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | TSCRi määr, mis koosneb real 0310 viidatud esimese taseme põhiomavahenditest; |
| --- | --- |

i)

TSCRi määr, mis koosneb real 0310 viidatud esimese taseme põhiomavahenditest;

| ii) | kui see on õiguspäraselt kohaldatav, kombineeritud puhvri nõude määr, millele on viidatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6. |
| --- | --- |

ii)

kui see on õiguspäraselt kohaldatav, kombineeritud puhvri nõude määr, millele on viidatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i kohased andmed.

0520

OCR: koosneb esimese taseme omavahenditest

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | TSCRi määr, mis koosneb real 0320 viidatud esimese taseme omavahenditest; |
| --- | --- |

i)

TSCRi määr, mis koosneb real 0320 viidatud esimese taseme omavahenditest;

| ii) | kui see on õiguspäraselt kohaldatav, kombineeritud puhvri nõude määr, millele on viidatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6. |
| --- | --- |

ii)

kui see on õiguspäraselt kohaldatav, kombineeritud puhvri nõude määr, millele on viidatud direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i kohased andmed.

0600

OCR ja teise samba suunised (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | üldise kapitalinõude määr, millele on viidatud real 0500; |
| --- | --- |

i)

üldise kapitalinõude määr, millele on viidatud real 0500;

| ii) | kui see on asjakohane, siis EBA SREP GLis määratletud teise samba suunised; need hõlmatakse üksnes siis, kui pädev asutus on need asutusele edastanud. |
| --- | --- |

ii)

kui see on asjakohane, siis EBA SREP GLis määratletud teise samba suunised; need hõlmatakse üksnes siis, kui pädev asutus on need asutusele edastanud.

Kui pädev asutus ei ole teise samba suuniseid edastanud, tuleb esitada üksnes punkti i kohased andmed.

0610

OCR: koosneb esimese taseme põhiomavahenditest

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | üldise kapitalinõude määr, mis koosneb real 0510 viidatud esimese taseme põhiomavahenditest; |
| --- | --- |

i)

üldise kapitalinõude määr, mis koosneb real 0510 viidatud esimese taseme põhiomavahenditest;

| ii) | kui see on asjakohane, siis teise samba suuniste osa, millele on viidatud rea 0600 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme põhiomavahendite kujul. Teise samba suunised hõlmatakse üksnes siis, kui pädev asutus on need asutusele edastanud. |
| --- | --- |

ii)

kui see on asjakohane, siis teise samba suuniste osa, millele on viidatud rea 0600 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme põhiomavahendite kujul. Teise samba suunised hõlmatakse üksnes siis, kui pädev asutus on need asutusele edastanud.

Kui pädev asutus ei ole teise samba suuniseid edastanud, tuleb esitada üksnes punkti i kohased andmed.

0620

OCR ja P2G: koosneb esimese taseme omavahenditest

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

Järgmiste alapunktide i ja ii summa:

| i) | üldise kapitalinõude määr, mis koosneb real 0520 viidatud esimese taseme omavahenditest; |
| --- | --- |

i)

üldise kapitalinõude määr, mis koosneb real 0520 viidatud esimese taseme omavahenditest;

| ii) | kui see on asjakohane, siis teise samba suuniste osa, millele on viidatud rea 600 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme omavahendite kujul. Teise samba suunised hõlmatakse üksnes siis, kui pädev asutus on need asutusele edastanud. |
| --- | --- |

ii)

kui see on asjakohane, siis teise samba suuniste osa, millele on viidatud rea 600 punktis ii ja mida peab pädeva asutuse nõudmisel hoidma esimese taseme omavahendite kujul. Teise samba suunised hõlmatakse üksnes siis, kui pädev asutus on need asutusele edastanud.

Kui pädev asutus ei ole teise samba suuniseid edastanud, tuleb esitada üksnes punkti i kohased andmed.

II.4   Z 04.00 – Grupisisesed vastastikused finantsseosed (IFC)

II.4.1   Üldised märkused

| 19. | Selles vormis nõutakse teavet kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja mittejäävate grupisiseste kohustuste, kapitaliinstrumentide ja garantiide kohta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kajastada tuleb kõik konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud asjaomaste juriidiliste isikute vahelised vastastikused finantsseosed. Kajastatud summad liidetakse, kui need puudutavad samu vastaspooli (nii emitent või garantii saanud ettevõtja kui ka võlausaldaja, omanik või garantii andja) ja sama liiki kohustusi, kapitaliinstrumente või garantiisid. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Selle vormi veergudes 0020, 0040 ja 0050 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu. |
| --- | --- |

21.

II.4.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Emitent või garantii saanud ettevõtja

  Juriidiline isik, kes emiteerib kohustused või kapitaliinstrumendi või on garantii saanud ettevõtja. |
| 0010 | Ettevõtja nimi

  Peab erinema veerus 0030 esitatud ettevõtja nimest. |
| 0020 | Kood

  Emitendi või garantii saaja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.
  Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides.
  Kood peab erinema veerus 0040 esitatud koodist. |
| 0030–0040 | Võlausaldaja, omanik või garantii andja

  Juriidiline isik, kes on kohustuse võlausaldaja, omab kapitaliinstrumenti või annab garantii. |
| 0030 | Ettevõtja nimi

  Peab erinema veerus 0010 esitatud ettevõtja nimest. |
| 0040 | Kood

  Võlausaldaja, omaniku või garantii andja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.
  Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides.
  Peab erinema veerus 0020 esitatud koodist. |
| 0050- 0080 | Vastastikune finantsseos

  See väli kirjeldab asjaomaste juriidiliste isikute vastastikuseid finantsseoseid. |
| 0050 | Liik

  Tuleb valida järgmisest loetelust.

  Grupisisesed kohustused


  L.1. | Hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0310 puhul |

Veerud

Juhised

0010–0020

Emitent või garantii saanud ettevõtja

Juriidiline isik, kes emiteerib kohustused või kapitaliinstrumendi või on garantii saanud ettevõtja.

0010

Ettevõtja nimi

Peab erinema veerus 0030 esitatud ettevõtja nimest.

0020

Kood

Emitendi või garantii saaja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides.

Kood peab erinema veerus 0040 esitatud koodist.

0030–0040

Võlausaldaja, omanik või garantii andja

Juriidiline isik, kes on kohustuse võlausaldaja, omab kapitaliinstrumenti või annab garantii.

0030

Ettevõtja nimi

Peab erinema veerus 0010 esitatud ettevõtja nimest.

0040

Kood

Võlausaldaja, omaniku või garantii andja kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides.

Peab erinema veerus 0020 esitatud koodist.

0050- 0080

Vastastikune finantsseos

See väli kirjeldab asjaomaste juriidiliste isikute vastastikuseid finantsseoseid.

0050

Liik

Tuleb valida järgmisest loetelust.

Grupisisesed kohustused

L.1.

Hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0310 puhul

| L.2. | Hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0320 puhul |
| --- | --- |

L.2.

Hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0320 puhul

| L.3. | Tuletisinstrumentidest tulenevad kohustused (tasaarvestussummad)
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0330 puhul |
| --- | --- |

L.3.

Tuletisinstrumentidest tulenevad kohustused (tasaarvestussummad)

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0330 puhul

| L.4. | Kollateraliseerimata tagatud kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0340 puhul |
| --- | --- |

L.4.

Kollateraliseerimata tagatud kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0340 puhul

| L.5. | Struktureeritud väärtpaberid
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0350 puhul |
| --- | --- |

L.5.

Struktureeritud väärtpaberid

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0350 puhul

| L.6. | Kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0360 puhul |
| --- | --- |

L.6.

Kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0360 puhul

| L.7. | Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0365 puhul |
| --- | --- |

L.7.

Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0365 puhul

| L.8. | Allutatud kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0370 puhul |
| --- | --- |

L.8.

Allutatud kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0370 puhul

| L.9. | Muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0380 puhul |
| --- | --- |

L.9.

Muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0380 puhul

| L.10. | Mitterahalised kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0390 puhul |
| --- | --- |

L.10.

Mitterahalised kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0390 puhul

| L.11. | Muud kohustused
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0400 puhul. Eelmiste kirjetega hõlmamata kohustused |
| --- | --- |

L.11.

Muud kohustused

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0400 puhul. Eelmiste kirjetega hõlmamata kohustused

| L.12. | Teise taseme omavahendid
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0530 puhul |
| --- | --- |

L.12.

Teise taseme omavahendid

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0530 puhul

| L.13. | Täiendavad esimese taseme omavahendid
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0520 puhul |
| --- | --- |

L.13.

Täiendavad esimese taseme omavahendid

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0520 puhul

| L.14. | Esimese taseme põhiomavahendid
  Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0510 puhul |
| --- | --- |

L.14.

Esimese taseme põhiomavahendid

Sama määratlus nagu vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0510 puhul

Grupisisesed garantiid

| G.1. | Emiteerimised
  Garantiid konkreetsetele emiteeritud instrumentidele/kohustustele |
| --- | --- |

G.1.

Emiteerimised

Garantiid konkreetsetele emiteeritud instrumentidele/kohustustele

| G.2. | Vastaspool
  Asutuse konkreetsele vastaspoolele antud garantiid |
| --- | --- |

G.2.

Vastaspool

Asutuse konkreetsele vastaspoolele antud garantiid

| G.3. | Piiramata
  Fikseeritud summaga piiramata üldised garantiid |
| --- | --- |

G.3.

Piiramata

Fikseeritud summaga piiramata üldised garantiid

| G.4. | Muud
  Eelmiste liikidega hõlmamata garantiid |
| --- | --- |

G.4.

Muud

Eelmiste liikidega hõlmamata garantiid

0060

Tagasimaksmata summa

Kohustuste (veerg 0050, liigid L.1, L.2 ja L.4–L.14) puhul grupisiseste kohustuste tagasimaksmata summa; tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste (liik L.3) puhul tasaarvestussummad, nagu on määratud kindlaks vormi Z 02.00 (LIAB) rea 0333 puhul.

Garantiide (veerg 0050, väärtused G.1–G.4) puhul garantiikohaste tulevaste maksete maksimaalne võimalik summa

0070

millest emiteeritud kolmanda riigi õiguse alusel

Tagasimaksmata summa osa (rahaline summa), mida reguleerib kolmanda riigi õigus.

0080

millest: omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud

Selliste omavahendite ja kohustuste summa, mis on kõlblikud direktiivi 2014/59/EL artiklis 45 sätestatud nõude täitmiseks.

II.5   Z 05.01 ja Z 05.02 – Suuremad vastaspooled (MCP)

II.5.1   Üldised märkused

| 22. | Nendes vormides kogutakse teavet suuremate vastaspoolte ees olevate kohustuste (Z 05.01) ja suurematelt vastaspooltelt saadud bilansiväliste kirjete (Z 05.02) kohta. Kajastatud summad liidetakse, kui need kuuluvad samale vastaspoolele ja sama liiki kohustuste või bilansiväliste kirjete juurde. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Neid kohustusi ja bilansiväliseid kirjeid, mille vastaspoolt ei ole võimalik tuvastada, ei kajastata nendes vormides. Kohustusi ja bilansiväliseid kirjeid, mille vastaspool on konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud ettevõtja, ei kajastata. |
| --- | --- |

23.

II.5.2   Z 05.01 – Suuremad kohustuste vastaspooled – juhised konkreetsete kirjete kohta

| 24. | Selle vormi veergudes 0020 ja 0060 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010–0050 | Vastaspool

  Teave suuremate vastaspoolte kohta, kellega seoses kohustused tekivad.
  Suuremad vastaspooled määratakse kindlaks, liites kokku selle ettevõtja või grupi, kelle kohta vorm esitatakse, kõikide selliste kohustuste tagasimaksmata summad, mis tal on iga vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma ees, välja arvatud kohustused konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud üksuste ees.
  Vastaspooled ja omavahel seotud vastaspoolte rühmad järjestatakse seejärel tagasimaksmata kogusumma alusel, et teha kindlaks kümme esimest suurimat vastaspoolt, kelle kohta selles vormis teavet antakse.
  Määratlus „omavahel seotud vastaspoolte rühm“ tuleneb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 39 sätestatud „omavahel seotud klientide rühma“ määratlusest.
  Selle vormi puhul ei tohi vastaspool olla konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud ettevõtja. |
| 0010 | Ettevõtja nimi

  Suurema vastaspoole nimi, või kui see on asjakohane, omavahel seotud klientide rühma nimi.
  Omavahel seotud klientide rühma nimi on emaettevõtja nimi, või kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, rühma ärinimi. |
| 0020 | Kood

  Suurema vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.
  Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides. |
| 0030 | Rühm või individuaalne vastaspool

  Asutus märgib individuaalsete suuremate vastaspoolte puhul „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade puhul „2“. |
| 0040 | Riik

  Vastaspoole asutamisriigi kahetäheline kood standardi ISO 3166-1 järgi. See hõlmab rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koode, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes.
  Riik määratakse kindlaks vastaspoole registreeritud asukoha järgi. Omavahel seotud klientide rühmade puhul märgitakse emaettevõtja asutamisriik. |
| 0050 | Sektor

  Igale vastaspoolele määratakse järgmiste FINREPi majandussektorite klasside alusel (FINREPi V lisa 1. osa 6. peatükk) üks sektor:


  — | keskpangad |

24.

Veerud

Juhised

0010–0050

Vastaspool

Teave suuremate vastaspoolte kohta, kellega seoses kohustused tekivad.

Suuremad vastaspooled määratakse kindlaks, liites kokku selle ettevõtja või grupi, kelle kohta vorm esitatakse, kõikide selliste kohustuste tagasimaksmata summad, mis tal on iga vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma ees, välja arvatud kohustused konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud üksuste ees.

Vastaspooled ja omavahel seotud vastaspoolte rühmad järjestatakse seejärel tagasimaksmata kogusumma alusel, et teha kindlaks kümme esimest suurimat vastaspoolt, kelle kohta selles vormis teavet antakse.

Määratlus „omavahel seotud vastaspoolte rühm“ tuleneb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 39 sätestatud „omavahel seotud klientide rühma“ määratlusest.

Selle vormi puhul ei tohi vastaspool olla konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud ettevõtja.

0010

Ettevõtja nimi

Suurema vastaspoole nimi, või kui see on asjakohane, omavahel seotud klientide rühma nimi.

Omavahel seotud klientide rühma nimi on emaettevõtja nimi, või kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, rühma ärinimi.

0020

Kood

Suurema vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma kood. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides.

0030

Rühm või individuaalne vastaspool

Asutus märgib individuaalsete suuremate vastaspoolte puhul „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade puhul „2“.

0040

Riik

Vastaspoole asutamisriigi kahetäheline kood standardi ISO 3166-1 järgi. See hõlmab rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koode, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes.

Riik määratakse kindlaks vastaspoole registreeritud asukoha järgi. Omavahel seotud klientide rühmade puhul märgitakse emaettevõtja asutamisriik.

0050

Sektor

Igale vastaspoolele määratakse järgmiste FINREPi majandussektorite klasside alusel (FINREPi V lisa 1. osa 6. peatükk) üks sektor:

—

keskpangad

| — | valitsemissektor |
| --- | --- |

—

valitsemissektor

| — | krediidiasutused |
| --- | --- |

—

krediidiasutused

| — | muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

—

muud finantssektori äriühingud

| — | finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

—

finantssektorivälised äriühingud

| — | kodumajapidamised
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita. |
| --- | --- |

—

kodumajapidamised

Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita.

0060

Liik

Kohustuse liik on üks vormis „Z 02.00 – Kohustuste struktuur (LIAB)“ loetletud liikidest, nimelt:

| L.0 | kohustused, mis jäävad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja |
| --- | --- |

L.0

kohustused, mis jäävad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest välja

| L.1 | hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel |
| --- | --- |

L.1

hoiused, tagamata, aga eeliskohtlemisel

| L.2. | hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel |
| --- | --- |

L.2.

hoiused, tagamata ja muud kui eeliskohtlemisel

| L.3 | tuletisinstrumentidest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

L.3

tuletisinstrumentidest tulenevad kohustused

| L.4 | Kollateraliseerimata tagatud kohustused |
| --- | --- |

L.4

Kollateraliseerimata tagatud kohustused

| L.5 | struktureeritud väärtpaberid |
| --- | --- |

L.5

struktureeritud väärtpaberid

| L.6 | kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused |
| --- | --- |

L.6

kõrgema nõudeõiguse järgu tagatiseta kohustused

| L.7 | Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused |
| --- | --- |

L.7

Kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused

| L.8 | allutatud kohustused (ei kajastata omavahenditena) |
| --- | --- |

L.8

allutatud kohustused (ei kajastata omavahenditena)

| L.9 | muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused |
| --- | --- |

L.9

muud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kohaselt kõlblikud kohustused

| L.10 | mitterahalised kohustused |
| --- | --- |

L.10

mitterahalised kohustused

| L.11 | muud kohustused |
| --- | --- |

L.11

muud kohustused

Kui suurema vastaspoole ees kehtivad kohustused koosnevad rohkem kui ühest kõnealusest liigist, kajastatakse iga kohustuse liik eraldi real.

0070

Summa

Summa on samaväärne vormis „Z 02.00 – Kohustuste struktuur“ ette nähtud tagasimaksmata summa määratlusega. Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste (liik L.3) puhul kajastatakse tasaarvestussummad, nagu on määratud kindlaks vormi Z 02.00 rea 0333 puhul.

II.5.3   Z 05.02 – Suuremad bilansivälised vastaspooled. Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 25. | Selle vormi veergudes 0020 ja 0060 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010–0050 | Vastaspool

  Teave suuremate bilansiväliste vastaspoolte kohta.
  Suuremad bilansivälised vastaspooled määratakse kindlaks, liites kokku selliste kohustuste ja finantstagatiste nominaalse kogusumma (nagu on määratletud FINREPi puhul, vorm F 09), mille on saanud ettevõtja või ettevõtjate grupp, kelle kohta vormi täidetakse, vastaspooltelt või omavahel seotud klientide rühmalt. Suuremad bilansivälised vastaspooled ei hõlma ettevõtjaid, kes on hõlmatud grupi konsolideeritud finantsaruannetega. Vastaspooled ja omavahel seotud klientide rühmad järjestatakse seejärel kogusumma alusel, et teha kindlaks kümme esimest suurimat bilansivälist vastaspoolt, kelle kohta selles vormis teavet antakse.
  Selle vormi puhul kajastatakse üksnes vastaspooli, kes ei ole konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud. |
| 0010 | Ettevõtja nimi

  Vt vormi Z 05.01 veeru 0010 kohta antud juhiseid |
| 0020 | Kood

  Vt vormi Z 05.01 veeru 0020 kohta antud juhiseid |
| 0030 | Rühm või individuaalne vastaspool

  Vt vormi Z 05.01 veeru 0030 kohta antud juhiseid |
| 0040 | Riik

  Vt vormi Z 05.01 veeru 0040 kohta antud juhiseid |
| 0050 | Sektor

  Vt vormi Z 05.01 veeru 0050 kohta antud juhiseid |
| 0060 | Liik

  Bilansivälise kirje liik on üks järgmistest, nagu on määratletud FINREPis, vorm F 09.02:


  OBS.1 | siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees |

25.

Veerud

Juhised

0010–0050

Vastaspool

Teave suuremate bilansiväliste vastaspoolte kohta.

Suuremad bilansivälised vastaspooled määratakse kindlaks, liites kokku selliste kohustuste ja finantstagatiste nominaalse kogusumma (nagu on määratletud FINREPi puhul, vorm F 09), mille on saanud ettevõtja või ettevõtjate grupp, kelle kohta vormi täidetakse, vastaspooltelt või omavahel seotud klientide rühmalt. Suuremad bilansivälised vastaspooled ei hõlma ettevõtjaid, kes on hõlmatud grupi konsolideeritud finantsaruannetega. Vastaspooled ja omavahel seotud klientide rühmad järjestatakse seejärel kogusumma alusel, et teha kindlaks kümme esimest suurimat bilansivälist vastaspoolt, kelle kohta selles vormis teavet antakse.

Selle vormi puhul kajastatakse üksnes vastaspooli, kes ei ole konsolideeritud finantsaruannetega hõlmatud.

0010

Ettevõtja nimi

Vt vormi Z 05.01 veeru 0010 kohta antud juhiseid

0020

Kood

Vt vormi Z 05.01 veeru 0020 kohta antud juhiseid

0030

Rühm või individuaalne vastaspool

Vt vormi Z 05.01 veeru 0030 kohta antud juhiseid

0040

Riik

Vt vormi Z 05.01 veeru 0040 kohta antud juhiseid

0050

Sektor

Vt vormi Z 05.01 veeru 0050 kohta antud juhiseid

0060

Liik

Bilansivälise kirje liik on üks järgmistest, nagu on määratletud FINREPis, vorm F 09.02:

OBS.1

siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees

| OBS.2 | saadud finantsgarantiid |
| --- | --- |

OBS.2

saadud finantsgarantiid

| OBS.3 | muud siduvad kohustused aruande esitaja ees |
| --- | --- |

OBS.3

muud siduvad kohustused aruande esitaja ees

Kui suuremalt vastaspoolelt saadud bilansivälised kirjed koosnevad rohkem kui ühest kõnealusest liigist, kajastatakse iga bilansivälise kirje liik eraldi real.

0070

Summa

II.6   Z 06.00 – Hoiuste tagamine (DIS)

II.6.1   Üldised märkused

| 26. | Selles vormis esitatakse ülevaade hoiuste tagamisest grupis. Selles vormis kajastatakse hoiuste tagamise skeemi, kui konsolideerimisgrupi asjaomane juriidiline isik on selle liige. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Iga gruppi kuuluv krediidiasutus kajastatakse eraldi real. |
| --- | --- |

27.

II.6.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Ettevõtja |
| 0010 | Ettevõtja nimi

  Ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“. |
| 0020 | Kood

  Ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.
  See kood on rea tunnus ja peab vormi iga rea puhul olema kordumatu. |
| 0030 | Hoiuste tagamise skeem

  Direktiivi 2014/49/EL artikli 4 lõige 3
  Ametlikult tunnustatud hoiuste tagamise skeemi nimi, mille liige ettevõtja direktiivi 2014/49/EL alusel on. See on ettevõtja asutamise liikmesriigi hoiuste tagamise skeem, välja jäetakse muud hoiuste tagamise skeemid teistes liikmesriikides, mis võivad tagada ettevõtja klientidele selles liikmesriigis asuvas filiaalis lisakaitse (lisakindlustus). Kui asutus on sellise krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige, mis on ametlikult tunnustatud kui hoiuste tagamise skeem kooskõlas direktiivi 2014/49/EL artikli 4 lõikega 2, on hoiuste tagamise skeemi nimi sama nagu krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi nimi real 050.
  Iga ettevõtja asutamisriigi puhul valitakse hoiuste tagamise skeem järgmiste seast.


  Austria


  — | Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H. |

Veerud

Juhised

0010–0020

Ettevõtja

0010

Ettevõtja nimi

Ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

0020

Kood

Ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

See kood on rea tunnus ja peab vormi iga rea puhul olema kordumatu.

0030

Hoiuste tagamise skeem

Direktiivi 2014/49/EL artikli 4 lõige 3

Ametlikult tunnustatud hoiuste tagamise skeemi nimi, mille liige ettevõtja direktiivi 2014/49/EL alusel on. See on ettevõtja asutamise liikmesriigi hoiuste tagamise skeem, välja jäetakse muud hoiuste tagamise skeemid teistes liikmesriikides, mis võivad tagada ettevõtja klientidele selles liikmesriigis asuvas filiaalis lisakaitse (lisakindlustus). Kui asutus on sellise krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige, mis on ametlikult tunnustatud kui hoiuste tagamise skeem kooskõlas direktiivi 2014/49/EL artikli 4 lõikega 2, on hoiuste tagamise skeemi nimi sama nagu krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi nimi real 050.

Iga ettevõtja asutamisriigi puhul valitakse hoiuste tagamise skeem järgmiste seast.

Austria

—

Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H.

| — | Sparkassen-Haftungs GmbH |
| --- | --- |

—

Sparkassen-Haftungs GmbH

Belgia

| — | Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers |
| --- | --- |

—

Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers

Bulgaaria

| — | Фондът за гарантиране на влоговете в банките |
| --- | --- |

—

Фондът за гарантиране на влоговете в банките

Horvaatia

| — | Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka |
| --- | --- |

—

Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka

Küpros

| — | Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων |
| --- | --- |

—

Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων

Tšehhi

| — | Garanční systém finančního trhu |
| --- | --- |

—

Garanční systém finančního trhu

Taani

| — | Garantiformuen |
| --- | --- |

—

Garantiformuen

Eesti

| — | Tagatisfond |
| --- | --- |

—

Tagatisfond

Soome

| — | Talletussuojarahasto |
| --- | --- |

—

Talletussuojarahasto

Prantsusmaa

| — | Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution |
| --- | --- |

—

Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution

Saksamaa

| — | Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH |
| --- | --- |

—

Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH

| — | Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH |
| --- | --- |

—

Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH

| — | Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund) |
| --- | --- |

—

Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)

| — | BVR Institutssicherung GmbH |
| --- | --- |

—

BVR Institutssicherung GmbH

Gibraltar

| — | Gibraltar Deposit Guarantee Scheme |
| --- | --- |

—

Gibraltar Deposit Guarantee Scheme

Kreeka

| — | Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων |
| --- | --- |

—

Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων

Ungari

| — | Országos Betétbiztosítási Alap |
| --- | --- |

—

Országos Betétbiztosítási Alap

Island

| — | Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta |
| --- | --- |

—

Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta

Iirimaa

| — | Irish Deposit Protection Scheme |
| --- | --- |

—

Irish Deposit Protection Scheme

Itaalia

| — | Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi |
| --- | --- |

—

Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi

| — | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo |
| --- | --- |

—

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

Läti

| — | Latvijas Noguldījumu garantiju fonds |
| --- | --- |

—

Latvijas Noguldījumu garantiju fonds

Liechtenstein

| — | Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV |
| --- | --- |

—

Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV

Leedu

| — | Indėlių ir investicijų draudimas |
| --- | --- |

—

Indėlių ir investicijų draudimas

Luksemburg

| — | Fond de garantie des Dépôts Luxembourg |
| --- | --- |

—

Fond de garantie des Dépôts Luxembourg

Malta

| — | Depositor Compensation Scheme |
| --- | --- |

—

Depositor Compensation Scheme

Madalmaad

| — | De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel |
| --- | --- |

—

De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel

Norra

| — | Bankenes sikringsfond |
| --- | --- |

—

Bankenes sikringsfond

Poola

| — | Bankowy Fundusz Gwarancyjny |
| --- | --- |

—

Bankowy Fundusz Gwarancyjny

Portugal

| — | Fundo de Garantia de Depósitos |
| --- | --- |

—

Fundo de Garantia de Depósitos

Rumeenia

| — | Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare |
| --- | --- |

—

Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare

Slovakkia

| — | Fond ochrany vkladov |
| --- | --- |

—

Fond ochrany vkladov

Sloveenia

| — | Banka Slovenije |
| --- | --- |

—

Banka Slovenije

Hispaania

| — | Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito |
| --- | --- |

—

Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito

Rootsi

| — | Riksgälden |
| --- | --- |

—

Riksgälden

Kui ametlikult tunnustatud hoiuste tagamise skeemi, mille liige ettevõtja on, ei ole eespool loetletud, märgitakse „Muu“.

0040

Tagatud hoiuste summa

Direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punkt 5 ja artikli 6 lõige 2

Tagatud hoiuste summa, nagu on määratletud direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 5 koostoimes artikliga 6, mida hõlmab hoiuste tagamise skeem real 00030, välja arvatud direktiivi 2014/49/EL artikli 6 lõikes 2 määratletud ajutiselt suured kontojäägid.

0050

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeem

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõige 7

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sellise krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi nimi, mille liige ettevõtja on. Kui ettevõtja ei ole ühegi krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige, ärge märkige midagi. Kui ettevõtja on sellise krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige, mis on ametlikult tunnustatud kui hoiuste tagamise skeem kooskõlas direktiivi 2014/49/EL artikli 4 lõikega 2, on krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi nimi sama nagu hoiuste tagamise skeemi nimi real 030.

0060

Lisakaitse lepingulise skeemi alusel

Direktiivi 2014/49/EL artikli 1 lõike 3 punkt a

Lepingulise skeemiga hõlmatud hoiuste summa ettevõtjas.

II.7   Kriitilised funktsioonid ja põhiäriliinid

II.7.1   Üldised märkused

| 28. | Selle osa neljas vormis antakse olulisi andmeid ja kvalitatiivseid hinnanguid grupi pakutavate majanduslike funktsioonide mõju, asendatavuse ja kriitilisuse kohta ning kaardistatakse need kriitilised funktsioonid põhiäriliinide ja juriidiliste isikute järgi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Täpsemalt kajastavad vormid nelja teemat. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vormis „Z 07.01 – Majanduslike funktsioonide kriitilisuse hinnang (FUNC 1)“ tehakse kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate põhjal kindlaks kriitilised ja mittekriitilised funktsioonid, mida grupp täidab igas liikmesriigis, kus ta tegutseb. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vormis „Z 07.02 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus juriidiliste isikute järgi (FUNC 2)“ kaardistatakse kindlaks määratud kriitilised funktsioonid juriidiliste isikute järgi ning hinnatakse, kas iga juriidilist isikut peetakse seoses kriitilise funktsiooni täitmisega oluliseks või mitte. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vormis „Z 07.03 – Põhiäriliinide kaardistus juriidiliste isikute järgi (FUNC 3)“ esitatakse täielik loetelu põhiäriliinidest ja kaardistatakse need juriidiliste isikute järgi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Vormis „Z 07.04 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus põhiäriliinide järgi (FUNC 4)“ kaardistatakse kindlaks määratud kriitilised funktsioonid äriliinide järgi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punkti 35 kohaselt on kriitilised funktsioonid tegevus, teenused või tegevused, mille seiskumine toob ühes või enamas liikmesriigis tõenäoliselt kaasa reaalmajanduse jaoks oluliste teenuste katkemise või häirib tõenäoliselt finantsstabiilsust krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi suuruse, turuosa, välise ja sisemise seotuse, keerukuse või piiriülese tegevuse tõttu, pidades eelkõige silmas kõnealuste tegevuste, teenuste või tegevuste asendatavust. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/778 (18) artikli 6 lõikega 1 käsitletakse funktsiooni kriitilisena, kui see vastab mõlemale järgmisele kriteeriumile:


  a) | asutus täidab funktsiooni asutuse või grupiga mitteseotud kolmandate isikute jaoks ning |
| --- | --- | --- |

35.

a)

asutus täidab funktsiooni asutuse või grupiga mitteseotud kolmandate isikute jaoks ning

| b) | kõnealuse funktsiooni ootamatu katkemine avaldaks tõenäoliselt olulist negatiivset mõju kolmandatele isikutele, põhjustaks finantsraskuste levimist või vähendaks turuosaliste üldist kindlustunnet, sest funktsioon on kolmandatele isikutele süsteemselt oluline ning asutus või grupp on funktsiooni täitmisel süsteemselt oluline. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse funktsiooni ootamatu katkemine avaldaks tõenäoliselt olulist negatiivset mõju kolmandatele isikutele, põhjustaks finantsraskuste levimist või vähendaks turuosaliste üldist kindlustunnet, sest funktsioon on kolmandatele isikutele süsteemselt oluline ning asutus või grupp on funktsiooni täitmisel süsteemselt oluline.

| 36. | Vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 36 on põhiäriliinideks äriliinid ja nendega seotud teenused, mis on selle asutuse või grupi, kuhu asutus kuulub, tulude, kasumi või frantsiisiväärtuse olulised allikad. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Selle vormi puhul tähendavad majanduslikud funktsioonid allpool esitatud tabelis loetletud funktsioone. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Majanduslike funktsioonide iga kategooria puhul võib valida majandusliku funktsiooni „muud“, kui funktsioon ei ole hõlmatud teiste eelnevalt kindlaks määratud funktsioonidega. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ridadel 0010–0070 ja 0080–0150 osutatud vastaspooled määratakse kindlaks samamoodi vastaspoole sektoritega, nagu on sätestatud FINREPi V lisa 1. osa 6. peatükis. VKE tähendab VKEsid, mis on määratletud FINREPi V lisa 1. osa punkti 5 alapunktis i.


  Tunnus | Majanduslik funktsioon |
| --- | --- | --- |
| Hoiused

  Hoiuste võtmine tähendab hoiuste võtmist mittefinantsvahendajatelt. See ei hõlma laenuvõtmist teistelt finantsvahendajatelt, mida käsitletakse eraldi hulgirahastamise all.
  Hoiused hõlmavad i) arvelduskontosid/üleööhoiuseid, ii) kokkulepitud tähtajaga hoiuseid ja iii) etteteatamistähtajaga lõpetatavaid hoiuseid ning ei hõlma repolepinguid.
  Viited: finantsstabiilsuse nõukogu suunis kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta (2013), lk 14; määruse (EL) nr 1071/2013 II lisa 2. osa kirjed 9.1, 9.2 ja 9.3. |
| 1,1 | Kodumajapidamised |
| 1.2 | Finantssektorivälised äriühingud (VKEd) |
| 1.3 | Finantssektorivälised äriühingud (muud kui VKEd) |
| 1.4 | Valitsemissektor |
| 1.5, 1.6, 1.7 | Muud sektorid/vastaspooled (1), (2) ja (3) |
| Laenuandmine

  Laenuandmine tähendab vahendite andmist finantssektorivälistele vastaspooltele, nagu äri- või jaekliendid. Laenuandmine finantssektori vastaspooltele on eraldi tegevus ja seda hinnatakse hulgirahastamise all. Laenud hõlmavad asutuste hoitavaid võlainstrumente, aga ei hõlma võlainstrumente, mis on väärtpaberid, nende raamatupidamislikust liigitusest hoolimata.
  Viited: finantsstabiilsuse nõukogu suunis kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta (2013), lk 17; määruse (EL) nr 1071/2013 II lisa 2. osa kirje 2. |
| 2,1 | Kodumajapidamised – eluasemelaenud

  Eluasemelaenud on laenud, mida antakse kodumajapidamistele nende enda kasutuseks ja üürimiseks mõeldud eluasemetesse investeerimiseks, sealhulgas ehitamiseks ja renoveerimiseks. |
| 2.2 | Kodumajapidamised – muud laenud |
| 2.3 | Finantssektorivälised äriühingud – VKEd |
| 2.4 | Finantssektorivälised äriühingud – muud kui VKEd |
| 2.5 | Valitsemissektor |
| 2.6, 2.7, 2.8 | Muud sektorid/vastaspooled (1), (2) ja (3) |
| Makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis-, hoidmisteenused

  Viide: finantsstabiilsuse nõukogu suunis kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta (2013), lk 20.
  Selle osaga hõlmatud majanduslikud funktsioonid koosnevad makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis- ja hoidmisteenuste pakkumisest krediidiasutuse poolt vahendajana oma klientide vahel või kliendi ning ühe või mitme asjaomase finantsturutaristu vahel või teiste pankade jaoks finantsturutaristutele (kaudse) juurdepääsu võimaldamisest. Kooskõlas finantsstabiilsuse nõukogu suunistega kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta piirduvad makse-, kliiringu- ja arveldusfunktsioonid teenustega, mida pangad pakuvad oma klientidele. See kategooria ei hõlma teenuseid, mida pakuvad (puhtad) finantsturutaristu pakkujad. Selle vormi täitmisel hõlmavad finantsturutaristud maksesüsteeme, väärtpaberiarveldussüsteeme, väärtpaberite keskdepositooriumeid ja keskseid vastaspooli (ega hõlma kauplemisteabehoidlaid).
  Terminitel „makseteenus“, „maksetehing“ ja „maksesüsteem“ on sama tähendus, mis on määratud kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (19) artikli 4 punktides 3, 5 ja 7. |
| 3.1 | Makseteenused rahaloomeasutustele

  See rida hõlmab väliste maksesüsteemide abil või ilma nendeta rahaloomeasutustele pakutavaid makseteenuseid. See hõlmab ka korrespondentpankade teenuseid (nendega seotud makseid). Rahaloomeasutused koosnevad kõikidest institutsionaalsetest üksustest, mida alamsektorid hõlmavad: i) keskpank; ii) hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank, ja iii) rahaturufondid. |
| 3.2 | Makseteenused mitterahaloomeasutustele

  Väliste maksesüsteemide abil või ilma nendeta klientidele pakutavad makseteenused. Hõlmatud on üksnes füüsilised või juriidilised isikuid, kes ei kuulu rahaloomeasutuste sektorisse. Makseteenuste pakkujad ei kuulu mitterahaloomeasutuste sektorisse. |
| 3.3 | Sularahateenused

  Sularahateenuste pakkumine klientidele (nii üksikisikutele kui ka ettevõtetele, üksnes mitterahaloomeasutused). Need teenused kujutavad endast sularahaautomaatidest ja filiaalidest raha väljavõtmist ega hõlma muid sularahateenuseid (sealhulgas massijaemüüjatele osutatavad sularahaveoteenused). Sularaha väljavõtmine tšekkidega ja filiaalides, kasutades panga vorme (mille puhul kaarte võidakse kasutada tuvastusvahendina), kuulub samuti siia. |
| 3.4 | Väärtpaberiarveldusteenused

  Teenused, mida pakutakse klientidele väärtpaberitehingute kinnitamiseks, kliirimiseks ja arveldamiseks väärtpaberiarveldussüsteemide abil või ilma nendeta. „Arveldus“ on väärtpaberitehingu lõpuleviimine, sõltumata sellest, kus see sõlmiti, eesmärgiga täita kõnealuse tehingu poolte kohustused, kandes selleks üle raha ja/või väärtpaberid. |
| 3.5 | Kesksete vastaspoolte kliirimisteenused

  Klientidele pakutavad väärtpaberite ja tuletisinstrumentide kliirimise teenused. See hõlmab ka kesksele vastaspoolele kaudse juurdepääsu võimaldamist. |
| 3.6 | Hoidmisteenused

  Finantsinstrumentide hoidmine ja haldamine klientide nimel ning hoidmisega seotud teenused, näiteks sularaha ja tagatiste haldamine. |
| 3.7, 3.8, 3.9 | Muud teenused/toimingud/funktsioonid (1), (2) ja (3) |
| Kapitaliturud

  Kapitaliturgude toimingud viitavad väärtpaberite emiteerimisele ja nendega kauplemisele, seotud nõustamisteenustele ja muudele seotud teenustele, nagu peamaakleri teenused ja turutegemine. |
| 4,1 | Kauplemiseks hoitavad tuletisinstrumendid (börsivälised)

  Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõiked 5 ja 7.
  Tuletisinstrument või tuletisleping on finantsinstrument, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 4–10, nagu seda on rakendatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (20) artiklitega 38 ja 39.
  Börsiväline tuletisinstrument või börsiväline tuletisleping on tuletisleping, mida ei täideta reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mida määruse (EL) nr 648/2012 artiklil 2a kohaselt käsitatakse reguleeritud turuga samaväärsena.
  Kajastatav summa hõlmab üksnes börsivälisel turul kaubeldavaid tuletisinstrumente. |
| 4.2 | Kauplemiseks hoitavad tuletisinstrumendid (muud kui börsivälised)

  Kõik kauplemiseks hoitavad tuletisinstrumendid, välja arvatud kauplemiseks hoitavad börsivälised tuletisinstrumendid. |
| 4.3 | Järelturud/kauplemine

  Järelturul investorid ostavad ja müüvad väärtpabereid. See funktsioon kehtib kogu kauplemisportfelli suhtes (st aktsiad, ettevõttelaenud, valitsemissektori laenud).
  Kajastatav summa peab hõlmama väärtpaberite väärtust mõõdetuna kauplemiseks hoitavate väärtpaberite kogusummana. Väärtpabereid kajastatakse õiglases väärtuses aruandekuupäeval.
  Summa ei hõlma laene, tuletisinstrumente ja mittekaubeldavaid varasid (nt nõuded). |
| 4.4 | Esmasturud/väärtpaberite emissiooni tagamine

  Esmasturud on turud, kus ettevõtjad, valitsused ja muud grupid emiteerivad börsidel uusi väärtpabereid, et saada rahastamist võla- või aktsiapõhiste väärtpaberite (nt liht- ja eelisaktsiad, ettevõtete võlakirjad, väärtpaberid, vekslid, riigivõlakirjad) kaudu. Esmasturge toetavad väärtpaberite emissiooni tagajate grupid. |
| 4.5, 4.6, 4.7 | Muud teenused/toimingud/funktsioonid (1), (2) ja (3) |
| Hulgirahastamine

  Hulgiturgudel finantssektori vastaspooltele (krediidiasutused ja muud finantssektori äriühingud) laenu andmine ja neilt laenu võtmine. |
| 5.1 | Laenuvõtmine

  Hulgiturgudel finantssektori vastaspooltelt laenu võtmine (sealhulgas repolepingute, pankadevahelise laenuvõtmise, kommertsväärtpaberite, hoiusesertifikaatide, rahaturufondide, krediidiliinide, varaga tagatud kommertsväärtpaberite ja anonüümsete hoiuste kaudu). |
| 5.2 | Tuletisinstrumendid (varad)

  Kõik tuletisinstrumendid finantssektori vastaspooltega, mida kajastatakse bilansi varade poolel. Erinevalt kapitaliturgude tuletisinstrumentidest hõlmavad hulgirahastamise tuletisinstrumendid kõiki tuletisinstrumentide lepinguid finantssektori vastaspooltega (ei piirdu välkkauplemisega). |
| 5.3 | Laenuandmine

  Hulgiturgudel finantssektori vastaspooltele laenu andmine (sealhulgas pöördrepolaenude, kommertsväärtpaberite, hoiusesertifikaatide, rahaturufondide, krediidiliinide, varaga tagatud kommertsväärtpaberite ja anonüümsete hoiuste kaudu). |
| 5.4 | Tuletisinstrumendid (kohustused)

  Kõik tuletisinstrumendid finantssektori vastaspooltega, mida kajastatakse bilansi kohustuste poolel. |
| 5.5, 5.6, 5.7 | Muud liiki tooted (1), (2) ja (3)

  Kõik majandusliku funktsiooni „Hulgirahastamine“ funktsioonid, mis ei ole hõlmatud punktidega 5.1–5.4. |

39.

Tunnus

Majanduslik funktsioon

Hoiused

Hoiuste võtmine tähendab hoiuste võtmist mittefinantsvahendajatelt. See ei hõlma laenuvõtmist teistelt finantsvahendajatelt, mida käsitletakse eraldi hulgirahastamise all.

Hoiused hõlmavad i) arvelduskontosid/üleööhoiuseid, ii) kokkulepitud tähtajaga hoiuseid ja iii) etteteatamistähtajaga lõpetatavaid hoiuseid ning ei hõlma repolepinguid.

Viited: finantsstabiilsuse nõukogu suunis kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta (2013), lk 14; määruse (EL) nr 1071/2013 II lisa 2. osa kirjed 9.1, 9.2 ja 9.3.

1,1

Kodumajapidamised

1.2

Finantssektorivälised äriühingud (VKEd)

1.3

Finantssektorivälised äriühingud (muud kui VKEd)

1.4

Valitsemissektor

1.5, 1.6, 1.7

Muud sektorid/vastaspooled (1), (2) ja (3)

Laenuandmine

Laenuandmine tähendab vahendite andmist finantssektorivälistele vastaspooltele, nagu äri- või jaekliendid. Laenuandmine finantssektori vastaspooltele on eraldi tegevus ja seda hinnatakse hulgirahastamise all. Laenud hõlmavad asutuste hoitavaid võlainstrumente, aga ei hõlma võlainstrumente, mis on väärtpaberid, nende raamatupidamislikust liigitusest hoolimata.

Viited: finantsstabiilsuse nõukogu suunis kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta (2013), lk 17; määruse (EL) nr 1071/2013 II lisa 2. osa kirje 2.

2,1

Kodumajapidamised – eluasemelaenud

Eluasemelaenud on laenud, mida antakse kodumajapidamistele nende enda kasutuseks ja üürimiseks mõeldud eluasemetesse investeerimiseks, sealhulgas ehitamiseks ja renoveerimiseks.

2.2

Kodumajapidamised – muud laenud

2.3

Finantssektorivälised äriühingud – VKEd

2.4

Finantssektorivälised äriühingud – muud kui VKEd

2.5

Valitsemissektor

2.6, 2.7, 2.8

Muud sektorid/vastaspooled (1), (2) ja (3)

Makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis-, hoidmisteenused

Viide: finantsstabiilsuse nõukogu suunis kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta (2013), lk 20.

Selle osaga hõlmatud majanduslikud funktsioonid koosnevad makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis- ja hoidmisteenuste pakkumisest krediidiasutuse poolt vahendajana oma klientide vahel või kliendi ning ühe või mitme asjaomase finantsturutaristu vahel või teiste pankade jaoks finantsturutaristutele (kaudse) juurdepääsu võimaldamisest. Kooskõlas finantsstabiilsuse nõukogu suunistega kriitiliste funktsioonide ja kriitiliste jagatud teenuste kindlaksmääramise kohta piirduvad makse-, kliiringu- ja arveldusfunktsioonid teenustega, mida pangad pakuvad oma klientidele. See kategooria ei hõlma teenuseid, mida pakuvad (puhtad) finantsturutaristu pakkujad. Selle vormi täitmisel hõlmavad finantsturutaristud maksesüsteeme, väärtpaberiarveldussüsteeme, väärtpaberite keskdepositooriumeid ja keskseid vastaspooli (ega hõlma kauplemisteabehoidlaid).

Terminitel „makseteenus“, „maksetehing“ ja „maksesüsteem“ on sama tähendus, mis on määratud kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (19) artikli 4 punktides 3, 5 ja 7.

3.1

Makseteenused rahaloomeasutustele

See rida hõlmab väliste maksesüsteemide abil või ilma nendeta rahaloomeasutustele pakutavaid makseteenuseid. See hõlmab ka korrespondentpankade teenuseid (nendega seotud makseid). Rahaloomeasutused koosnevad kõikidest institutsionaalsetest üksustest, mida alamsektorid hõlmavad: i) keskpank; ii) hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a keskpank, ja iii) rahaturufondid.

3.2

Makseteenused mitterahaloomeasutustele

Väliste maksesüsteemide abil või ilma nendeta klientidele pakutavad makseteenused. Hõlmatud on üksnes füüsilised või juriidilised isikuid, kes ei kuulu rahaloomeasutuste sektorisse. Makseteenuste pakkujad ei kuulu mitterahaloomeasutuste sektorisse.

3.3

Sularahateenused

Sularahateenuste pakkumine klientidele (nii üksikisikutele kui ka ettevõtetele, üksnes mitterahaloomeasutused). Need teenused kujutavad endast sularahaautomaatidest ja filiaalidest raha väljavõtmist ega hõlma muid sularahateenuseid (sealhulgas massijaemüüjatele osutatavad sularahaveoteenused). Sularaha väljavõtmine tšekkidega ja filiaalides, kasutades panga vorme (mille puhul kaarte võidakse kasutada tuvastusvahendina), kuulub samuti siia.

3.4

Väärtpaberiarveldusteenused

Teenused, mida pakutakse klientidele väärtpaberitehingute kinnitamiseks, kliirimiseks ja arveldamiseks väärtpaberiarveldussüsteemide abil või ilma nendeta. „Arveldus“ on väärtpaberitehingu lõpuleviimine, sõltumata sellest, kus see sõlmiti, eesmärgiga täita kõnealuse tehingu poolte kohustused, kandes selleks üle raha ja/või väärtpaberid.

3.5

Kesksete vastaspoolte kliirimisteenused

Klientidele pakutavad väärtpaberite ja tuletisinstrumentide kliirimise teenused. See hõlmab ka kesksele vastaspoolele kaudse juurdepääsu võimaldamist.

3.6

Hoidmisteenused

Finantsinstrumentide hoidmine ja haldamine klientide nimel ning hoidmisega seotud teenused, näiteks sularaha ja tagatiste haldamine.

3.7, 3.8, 3.9

Muud teenused/toimingud/funktsioonid (1), (2) ja (3)

Kapitaliturud

Kapitaliturgude toimingud viitavad väärtpaberite emiteerimisele ja nendega kauplemisele, seotud nõustamisteenustele ja muudele seotud teenustele, nagu peamaakleri teenused ja turutegemine.

4,1

Kauplemiseks hoitavad tuletisinstrumendid (börsivälised)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 lõiked 5 ja 7.

Tuletisinstrument või tuletisleping on finantsinstrument, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktides 4–10, nagu seda on rakendatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (20) artiklitega 38 ja 39.

Börsiväline tuletisinstrument või börsiväline tuletisleping on tuletisleping, mida ei täideta reguleeritud turul direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 21 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mida määruse (EL) nr 648/2012 artiklil 2a kohaselt käsitatakse reguleeritud turuga samaväärsena.

Kajastatav summa hõlmab üksnes börsivälisel turul kaubeldavaid tuletisinstrumente.

4.2

Kauplemiseks hoitavad tuletisinstrumendid (muud kui börsivälised)

Kõik kauplemiseks hoitavad tuletisinstrumendid, välja arvatud kauplemiseks hoitavad börsivälised tuletisinstrumendid.

4.3

Järelturud/kauplemine

Järelturul investorid ostavad ja müüvad väärtpabereid. See funktsioon kehtib kogu kauplemisportfelli suhtes (st aktsiad, ettevõttelaenud, valitsemissektori laenud).

Kajastatav summa peab hõlmama väärtpaberite väärtust mõõdetuna kauplemiseks hoitavate väärtpaberite kogusummana. Väärtpabereid kajastatakse õiglases väärtuses aruandekuupäeval.

Summa ei hõlma laene, tuletisinstrumente ja mittekaubeldavaid varasid (nt nõuded).

4.4

Esmasturud/väärtpaberite emissiooni tagamine

Esmasturud on turud, kus ettevõtjad, valitsused ja muud grupid emiteerivad börsidel uusi väärtpabereid, et saada rahastamist võla- või aktsiapõhiste väärtpaberite (nt liht- ja eelisaktsiad, ettevõtete võlakirjad, väärtpaberid, vekslid, riigivõlakirjad) kaudu. Esmasturge toetavad väärtpaberite emissiooni tagajate grupid.

4.5, 4.6, 4.7

Muud teenused/toimingud/funktsioonid (1), (2) ja (3)

Hulgirahastamine

Hulgiturgudel finantssektori vastaspooltele (krediidiasutused ja muud finantssektori äriühingud) laenu andmine ja neilt laenu võtmine.

5.1

Laenuvõtmine

Hulgiturgudel finantssektori vastaspooltelt laenu võtmine (sealhulgas repolepingute, pankadevahelise laenuvõtmise, kommertsväärtpaberite, hoiusesertifikaatide, rahaturufondide, krediidiliinide, varaga tagatud kommertsväärtpaberite ja anonüümsete hoiuste kaudu).

5.2

Tuletisinstrumendid (varad)

Kõik tuletisinstrumendid finantssektori vastaspooltega, mida kajastatakse bilansi varade poolel. Erinevalt kapitaliturgude tuletisinstrumentidest hõlmavad hulgirahastamise tuletisinstrumendid kõiki tuletisinstrumentide lepinguid finantssektori vastaspooltega (ei piirdu välkkauplemisega).

5.3

Laenuandmine

Hulgiturgudel finantssektori vastaspooltele laenu andmine (sealhulgas pöördrepolaenude, kommertsväärtpaberite, hoiusesertifikaatide, rahaturufondide, krediidiliinide, varaga tagatud kommertsväärtpaberite ja anonüümsete hoiuste kaudu).

5.4

Tuletisinstrumendid (kohustused)

Kõik tuletisinstrumendid finantssektori vastaspooltega, mida kajastatakse bilansi kohustuste poolel.

5.5, 5.6, 5.7

Muud liiki tooted (1), (2) ja (3)

Kõik majandusliku funktsiooni „Hulgirahastamine“ funktsioonid, mis ei ole hõlmatud punktidega 5.1–5.4.

II.7.2   Z 07.01 – Majanduslike funktsioonide kriitilisuse hinnang (FUNC 1). Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 40. | Sellel vormil esitatakse andmeid üks kord iga liikmesriigi kohta (tuvastatud kui riik), kus grupp tegutseb. |
| --- | --- |

40.

| 41. | See hõlmab selles liikmesriigis grupi ettevõtjate täidetavaid majanduslikke funktsioone, olenemata sellest, kas see funktsioon on kriitiline või mitte.


  Read | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010–0380 | Majanduslikud funktsioonid

  Majanduslikud funktsioonid vastavalt eespool määratletule |

41.

Read

Juhised

0010–0380

Majanduslikud funktsioonid

Majanduslikud funktsioonid vastavalt eespool määratletule

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Majandusliku funktsiooni kirjeldus

  Kui majanduslik funktsioon on muud liiki (funktsioonid 1.5–1.7, 2.6–2.8, 3.7–3.9, 4.5–4.7, 5.5–5.7), esitatakse selle funktsiooni kirjeldus. |
| 0020 | Turuosa

  Asutuse või grupi hinnanguline turuosa majandusliku funktsiooni puhul asjaomases riigis. Protsent koguturust, arvestades rahalist summat. |
| 0030 | Rahaline summa

  Selle veeru sisu sõltub täidetavast majanduslikust funktsioonist.


  1. | Hoiused
  Aktsepteeritud hoiuste bilansiline jääkmaksumus (sealhulgas kogunenud intress).
  Viited: FINREPi III ja IV lisa, vorm F 08.01 ja V lisa 2. osa punkt 97. |

Veerud

Juhised

0010

Majandusliku funktsiooni kirjeldus

Kui majanduslik funktsioon on muud liiki (funktsioonid 1.5–1.7, 2.6–2.8, 3.7–3.9, 4.5–4.7, 5.5–5.7), esitatakse selle funktsiooni kirjeldus.

0020

Turuosa

Asutuse või grupi hinnanguline turuosa majandusliku funktsiooni puhul asjaomases riigis. Protsent koguturust, arvestades rahalist summat.

0030

Rahaline summa

Selle veeru sisu sõltub täidetavast majanduslikust funktsioonist.

1.

Hoiused

Aktsepteeritud hoiuste bilansiline jääkmaksumus (sealhulgas kogunenud intress).

Viited: FINREPi III ja IV lisa, vorm F 08.01 ja V lisa 2. osa punkt 97.

| 2. | Laenuandmine
  Vähenemata ja vähenenud väärtusega laenude ja ettemaksete (sealhulgas kogunenud intressi) bruto bilansiline jääkmaksumus. Laenuandmise mahtu kasutatakse ligikaudse väärtusena eeldatava tulevase laenuandmise kohta.
  Viited: FINREPi III ja IV lisa, vorm 04.04.01 ja V lisa 1. osa punkti 34 alapunkt b. |
| --- | --- |

2.

Laenuandmine

Vähenemata ja vähenenud väärtusega laenude ja ettemaksete (sealhulgas kogunenud intressi) bruto bilansiline jääkmaksumus. Laenuandmise mahtu kasutatakse ligikaudse väärtusena eeldatava tulevase laenuandmise kohta.

Viited: FINREPi III ja IV lisa, vorm 04.04.01 ja V lisa 1. osa punkti 34 alapunkt b.

| 3. | Makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis-, hoidmisteenused
  Üldreeglina esitatakse aasta jooksul tehtud päevatehingute keskmine. Kui see näitaja ei ole kättesaadav, võib esitada lühema perioodi (nt mõne kuu) keskmise.
  Seoses eri funktsioonidega tuleks esitada järgmised näitajad.


  — | Makseteenused (3.1 ja 3.2): saadetud tehingute väärtus. |
| --- | --- | --- |

3.

Makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis-, hoidmisteenused

Üldreeglina esitatakse aasta jooksul tehtud päevatehingute keskmine. Kui see näitaja ei ole kättesaadav, võib esitada lühema perioodi (nt mõne kuu) keskmise.

Seoses eri funktsioonidega tuleks esitada järgmised näitajad.

—

Makseteenused (3.1 ja 3.2): saadetud tehingute väärtus.

| — | (Viited: määruse (EL) nr 2015/2366 artikli 4 lõige 5; EKP/2013/43 (21) |
| --- | --- |

—

(Viited: määruse (EL) nr 2015/2366 artikli 4 lõige 5; EKP/2013/43 (21)

| — | Sularahateenused (3.3): sularahaautomaatides tehtud tehingute väärtus, nagu on määratletud dokumendi EKP/2013/43 tabelis 7, samuti pangakontoris sularaha väljavõtmised, nagu on määratletud dokumendi EKP/2014/15 (22) tabelis 4. |
| --- | --- |

—

Sularahateenused (3.3): sularahaautomaatides tehtud tehingute väärtus, nagu on määratletud dokumendi EKP/2013/43 tabelis 7, samuti pangakontoris sularaha väljavõtmised, nagu on määratletud dokumendi EKP/2014/15 (22) tabelis 4.

| — | Väärtpaberiarveldusteenused (3.4): klientide nimel töödeldud väärtpaberiülekannete väärtus. See hõlmab väärtpaberiarveldussüsteemides või aruandvate asutuste sees arveldatud tehinguid ja maksevabasid tehinguid. |
| --- | --- |

—

Väärtpaberiarveldusteenused (3.4): klientide nimel töödeldud väärtpaberiülekannete väärtus. See hõlmab väärtpaberiarveldussüsteemides või aruandvate asutuste sees arveldatud tehinguid ja maksevabasid tehinguid.

| — | Kesksete vastaspoolte kliirimisteenused (3.5): positsioonid (riskipositsioon), mida kesksed vastaspooled, mille liige asutus on, võtavad asutuses klientide nimel. Palume kajastada nende avatud positsioonide keskmine päevaväärtus, mis on seotud kliendi tegevusega keskse vastaspoole juures. Kui see näitaja ei ole kättesaadav, võib esitada lühema perioodi (nt mõne kuu) keskmised. |
| --- | --- |

—

Kesksete vastaspoolte kliirimisteenused (3.5): positsioonid (riskipositsioon), mida kesksed vastaspooled, mille liige asutus on, võtavad asutuses klientide nimel. Palume kajastada nende avatud positsioonide keskmine päevaväärtus, mis on seotud kliendi tegevusega keskse vastaspoole juures. Kui see näitaja ei ole kättesaadav, võib esitada lühema perioodi (nt mõne kuu) keskmised.

| — | Hoidmisteenused (3.6): hoitavate varade summa, kasutades õiglast väärtust. Kui õiglane väärtus ei ole kättesaadav, võib kasutada ka muid mõõtmisaluseid, sealhulgas nimiväärtust. Kui asutus osutab teenuseid sellistele üksustele nagu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või pensionifondid, võib asjaomaseid varasid näidata väärtuses, millega need üksused kajastavad need varad enda bilansis. Esitatud summad sisaldavad asjakohasel juhul kogunenud intressi.
  (Viide: FINREPi III ja IV lisa, vorm F 22.02, veerg 010) |
| --- | --- |

—

Hoidmisteenused (3.6): hoitavate varade summa, kasutades õiglast väärtust. Kui õiglane väärtus ei ole kättesaadav, võib kasutada ka muid mõõtmisaluseid, sealhulgas nimiväärtust. Kui asutus osutab teenuseid sellistele üksustele nagu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või pensionifondid, võib asjaomaseid varasid näidata väärtuses, millega need üksused kajastavad need varad enda bilansis. Esitatud summad sisaldavad asjakohasel juhul kogunenud intressi.

(Viide: FINREPi III ja IV lisa, vorm F 22.02, veerg 010)

| 4. | Kapitaliturud
  Nimiväärtus – kajastada üksnes tuletisinstrumentide kohta (4.1–4.2): kõikide sõlmitud ja aruandekuupäeval veel arveldamata tehingute brutonimiväärtus.
  Viited: FINREPi V lisa 2. osa punkti133 määratluse puhul; FINREPi III, IV ja V lisa andmete puhul.


  — | Tuletisinstrumendid kokku (4.1–4.2): vormi F 10.00 veeru 030 rida 290. |
| --- | --- | --- |

4.

Kapitaliturud

Nimiväärtus – kajastada üksnes tuletisinstrumentide kohta (4.1–4.2): kõikide sõlmitud ja aruandekuupäeval veel arveldamata tehingute brutonimiväärtus.

Viited: FINREPi V lisa 2. osa punkti133 määratluse puhul; FINREPi III, IV ja V lisa andmete puhul.

—

Tuletisinstrumendid kokku (4.1–4.2): vormi F 10.00 veeru 030 rida 290.

| — | Börsivälised tuletisinstrumendid (4.1): vormi F 10.00 veeru 030 read 300 + 310 + 320. |
| --- | --- |

—

Börsivälised tuletisinstrumendid (4.1): vormi F 10.00 veeru 030 read 300 + 310 + 320.

| — | Järelturul tehtavad toimingud (4.3). Bilansilises jääkmaksumuses varad – bilansi varade poolel kajastatav bilansiline jääkmaksumus, sealhulgas kogunenud intress [FINREP: V lisa 1. osa punkt 27] kapitaliinstrumentide ja võlaväärtpaberite puhul [FINREP: V lisa 1. osa punkt 31], liigitatud kui kauplemiseks hoitavad [FINREP: V lisa 1. osa punkti 15 alapunkt a ja punkti 16 alapunkt a]. |
| --- | --- |

—

Järelturul tehtavad toimingud (4.3). Bilansilises jääkmaksumuses varad – bilansi varade poolel kajastatav bilansiline jääkmaksumus, sealhulgas kogunenud intress [FINREP: V lisa 1. osa punkt 27] kapitaliinstrumentide ja võlaväärtpaberite puhul [FINREP: V lisa 1. osa punkt 31], liigitatud kui kauplemiseks hoitavad [FINREP: V lisa 1. osa punkti 15 alapunkt a ja punkti 16 alapunkt a].

| — | Viide: FINREP: III lisa, vormi F 04.01 veeru 010 read 010 + 060 + 120. |
| --- | --- |

—

Viide: FINREP: III lisa, vormi F 04.01 veeru 010 read 010 + 060 + 120.

| — | Esmasturud (4.4): teenustasutulu – teenus- ja komisjonitasud, mis on saadud selliste väärtpaberite koostamisel või emiteerimisel osalemise eest, mida ei ole koostanud või emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing. |
| --- | --- |

—

Esmasturud (4.4): teenustasutulu – teenus- ja komisjonitasud, mis on saadud selliste väärtpaberite koostamisel või emiteerimisel osalemise eest, mida ei ole koostanud või emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing.

| — | Viide: FINREP: III ja IV lisa, vormi F 22.01 veeru 010 read 030 + 180. |
| --- | --- |

—

Viide: FINREP: III ja IV lisa, vormi F 22.01 veeru 010 read 030 + 180.

| 5. | Hulgirahastamine
  Kasutada bruto bilansilist jääkmaksumust, mis on määratletud FINREPis.
  Viited: FINREP: V lisa 1. osa punkt 34, FINREP: III ja IV lisa, vormid.


  — | Laenuvõtmine (5.1): vormi F 20.06 veeru 010 read 100 + 110, kõik riigid. |
| --- | --- | --- |

5.

Hulgirahastamine

Kasutada bruto bilansilist jääkmaksumust, mis on määratletud FINREPis.

Viited: FINREP: V lisa 1. osa punkt 34, FINREP: III ja IV lisa, vormid.

—

Laenuvõtmine (5.1): vormi F 20.06 veeru 010 read 100 + 110, kõik riigid.

| — | Tuletisinstrumendid (varad) (5.2): vormi F 20.04 veeru 010 rida 010, kõik riigid. |
| --- | --- |

—

Tuletisinstrumendid (varad) (5.2): vormi F 20.04 veeru 010 rida 010, kõik riigid.

| — | Laenuandmine (5.3): vormi F 20.04 veeru 010 read 170 + +180, kõik riigid. |
| --- | --- |

—

Laenuandmine (5.3): vormi F 20.04 veeru 010 read 170 + +180, kõik riigid.

| — | Tuletisinstrumendid (kohustused) (5.4): vormi F 20.06 veeru 010 rida 010, kõik riigid. |
| --- | --- |

—

Tuletisinstrumendid (kohustused) (5.4): vormi F 20.06 veeru 010 rida 010, kõik riigid.

0040

Numbriline näitaja

Selle veeru sisu sõltub täidetavast majanduslikust funktsioonist.

| 1. | Hoiused
  Nende klientide koguarv, kes on hoiustanud rahalise summa all kajastatud väärtuseid. Kui klient kasutab rohkem kui üht hoiustamistoodet/kontot, võetakse klienti arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

1.

Hoiused

Nende klientide koguarv, kes on hoiustanud rahalise summa all kajastatud väärtuseid. Kui klient kasutab rohkem kui üht hoiustamistoodet/kontot, võetakse klienti arvesse ainult üks kord.

| 2. | Laenuandmine
  Klientide arv kokku. Kui klient kasutab mitut laenutoodet/kontot, võetakse klienti arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

2.

Laenuandmine

Klientide arv kokku. Kui klient kasutab mitut laenutoodet/kontot, võetakse klienti arvesse ainult üks kord.

| 3. | Makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis-, hoidmisteenused
  Üldreeglina esitatakse aasta jooksul tehtud päevatehingute keskmised. Kui need näitajad ei ole kättesaadavad, võib esitada lühema perioodi (nt mõne kuu) keskmised.
  Seoses eri funktsioonidega tuleks esitada järgmised näitajad.


  — | Makseteenused (3.1–3.2): tehtud tehingute arv. |
| --- | --- | --- |

3.

Makse-, sularaha-, arveldus-, kliirimis-, hoidmisteenused

Üldreeglina esitatakse aasta jooksul tehtud päevatehingute keskmised. Kui need näitajad ei ole kättesaadavad, võib esitada lühema perioodi (nt mõne kuu) keskmised.

Seoses eri funktsioonidega tuleks esitada järgmised näitajad.

—

Makseteenused (3.1–3.2): tehtud tehingute arv.

| — | Viited: määruse (EL) nr 2015/2366 artikli 4 lõige 5; EKP/2013/43. |
| --- | --- |

—

Viited: määruse (EL) nr 2015/2366 artikli 4 lõige 5; EKP/2013/43.

| — | Sularahateenused (3.3): sularahaautomaatides tehtud tehingute arv, nagu on määratletud dokumendi EKP/2013/43 tabelis 7, samuti pangakontoris sularaha väljavõtmised, nagu on määratletud dokumendi EKP/2014/15 tabelis 4. |
| --- | --- |

—

Sularahateenused (3.3): sularahaautomaatides tehtud tehingute arv, nagu on määratletud dokumendi EKP/2013/43 tabelis 7, samuti pangakontoris sularaha väljavõtmised, nagu on määratletud dokumendi EKP/2014/15 tabelis 4.

| — | Väärtpaberiarveldusteenused (3.4): klientide nimel töödeldud väärtpaberiülekandetehingute arv. See hõlmab väärtpaberiarveldussüsteemides või aruandva asutuse või grupi sees arveldatud tehinguid ja maksevabasid tehinguid. |
| --- | --- |

—

Väärtpaberiarveldusteenused (3.4): klientide nimel töödeldud väärtpaberiülekandetehingute arv. See hõlmab väärtpaberiarveldussüsteemides või aruandva asutuse või grupi sees arveldatud tehinguid ja maksevabasid tehinguid.

| 4. | Kapitaliturud
  Tehingute või vastaspoolte arv. Tuletisinstrumentide (4.1–4.2) ja järelturu instrumentide (4.3) puhul vastaspoolte koguarv. Esmasturgude (4.4) puhul sõlmitud tehingute koguarv. |
| --- | --- |

4.

Kapitaliturud

Tehingute või vastaspoolte arv. Tuletisinstrumentide (4.1–4.2) ja järelturu instrumentide (4.3) puhul vastaspoolte koguarv. Esmasturgude (4.4) puhul sõlmitud tehingute koguarv.

| 5. | Hulgirahastamine
  Vastaspoolte arv kokku. Kui vastaspoolel on rohkem kui üks konto ja/või rohkem kui üks tehing, võetakse vastaspoolt arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

5.

Hulgirahastamine

Vastaspoolte arv kokku. Kui vastaspoolel on rohkem kui üks konto ja/või rohkem kui üks tehing, võetakse vastaspoolt arvesse ainult üks kord.

0050

Mõju turule

Funktsiooni ootamatu katkemise hinnanguline mõju kolmandatele isikutele, finantsturgudele ja reaalmajandusele, võttes arvesse asutuse suurust, turuosa riigis, väliseid ja sisemisi omavahelisi seoseid, keerukust ning piiriülest tegevust.

Seda hinnangut väljendatakse kvalitatiivselt: suur (H), keskmine kuni suur (MH), keskmine kuni väike (ML) või väike (L) mõju.

H valitakse juhul, kui katkestusel on suur mõju riigisisesele turule; MH valitakse juhul, kui mõju on märkimisväärne; ML valitakse juhul, kui mõju on suur, aga piiratud, ja L valitakse juhul, kui mõju on väike.

0060

Asendatavus

Delegeeritud määruse (EL) 2016/778 artikli 6 lõige 3.

Funktsiooni käsitletakse asendatavana, kui seda saab aktsepteeritaval viisil ja mõistliku aja jooksul asendada, hoides seega ära süsteemsed probleemid reaalmajanduse ja finantsturgude jaoks. Arvesse võetakse järgmist:

| a) | asjaomase funktsiooni turu struktuur ja alternatiivsete teenuseosutajate olemasolu; |
| --- | --- |

a)

asjaomase funktsiooni turu struktuur ja alternatiivsete teenuseosutajate olemasolu;

| b) | muude teenuseosutajate suutlikkus seoses võimekuse, funktsiooni täitmise nõuete ja võimalike turule sisenemise või laienemise tõketega; |
| --- | --- |

b)

muude teenuseosutajate suutlikkus seoses võimekuse, funktsiooni täitmise nõuete ja võimalike turule sisenemise või laienemise tõketega;

| c) | muude teenuseosutajate stiimul asjaomaste tegevustega tegelema hakkamiseks; |
| --- | --- |

c)

muude teenuseosutajate stiimul asjaomaste tegevustega tegelema hakkamiseks;

| d) | aeg, mida teenuse kasutajad vajavad, et minna üle uue teenuseosutaja juurde, ja selle ülemineku kulud; aeg, mida on vaja, et konkurendid saaksid funktsioonid üle võtta, ning see, kas sellest ajast piisab olulise katkestuse vältimiseks olenevalt teenuse liigist. |
| --- | --- |

d)

aeg, mida teenuse kasutajad vajavad, et minna üle uue teenuseosutaja juurde, ja selle ülemineku kulud; aeg, mida on vaja, et konkurendid saaksid funktsioonid üle võtta, ning see, kas sellest ajast piisab olulise katkestuse vältimiseks olenevalt teenuse liigist.

Seda hinnangut väljendatakse kvalitatiivselt: suur (H), keskmine kuni suur (MH), keskmine kuni väike (ML) või väike (L) mõju.

H valitakse juhul, kui teine pank saab funktsiooni võrreldavatel tingimustel ja mõistliku ajavahemiku jooksul pakkuda;

L valitakse juhul, kui funktsiooni ei saa lihtsasti või kiiresti asendada;

MH ja ML valitakse vahepealsete juhtumite korral, võttes arvesse eri asjaolusid (nt turuosa, turu kontsentratsioon, asendamise aeg ning õiguslikud takistused ja operatsioonilised nõuded sisenemisele või laienemisele).

0070

Kriitiline funktsioon

Selles veerus kajastatakse seda, kas majanduslikku funktsiooni peetakse asjaomases riigis turu jaoks kriitiliseks, võttes arvesse selles vormis esitatud kvantitatiivseid andmeid ja kriitilisuse näitajaid.

Vastake „jah“ või „ei“.

II.7.3   Z 07.02 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus juriidiliste isikute järgi (FUNC 2). Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 42. | See vorm täidetakse kogu grupi kohta. Selles vormis kajastatakse üksnes kriitilisena käsitatavad funktsioonid {Z 07.01;070} (liikmesriigi kohta). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Selle vormi veergudes 0010, 0020 ja 0040 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Riik

  Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | Tunnus

  Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Ettevõtja nimi

  Kriitilist funktsiooni täitva ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).
  Kui samas riigis täidab sama kriitilist funktsiooni mitu ettevõtjat, kajastatakse iga ettevõtja eraldi real. |
| 0040 | Kood

  Kriitilist funktsiooni täitva ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis Z 01.00 „Organisatsiooniline struktuur“ (ORG). |
| 0050 | Rahaline summa

  Juriidilise isiku osa rahalises summas, nagu on kirjeldatud vormi Z 07.01 (FUNC 1) veerus 0030. |

43.

Veerud

Juhised

0010

Riik

Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0020

Tunnus

Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Ettevõtja nimi

Kriitilist funktsiooni täitva ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).

Kui samas riigis täidab sama kriitilist funktsiooni mitu ettevõtjat, kajastatakse iga ettevõtja eraldi real.

0040

Kood

Kriitilist funktsiooni täitva ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis Z 01.00 „Organisatsiooniline struktuur“ (ORG).

0050

Rahaline summa

Juriidilise isiku osa rahalises summas, nagu on kirjeldatud vormi Z 07.01 (FUNC 1) veerus 0030.

II.7.4   Z 07.03 – Põhiäriliinide kaardistus juriidiliste isikute järgi (FUNC 3). Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 44. | Selle vormi veergudes 0020 ja 0040 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Selles vormis kajastatakse üksnes asjaomased juriidilised isikud.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Põhiäriliin

  Põhiäriliin vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 36 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/778 artiklile 7. |
| 0020 | Äriliini tunnus

  Äriliini kordumatu tunnus, mille annab asutus. |
| 0030 | Kirjeldus

  Põhiäriliini kirjeldus. |
| 0040 | Ettevõtja nimi

  Põhiäriliini omava või sellega tegeleva ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).
  Kui sama põhiäriliini omab mitu ettevõtjat või nad tegelevad sama põhiäriliiniga, kajastatakse iga ettevõtja eraldi real. |
| 0050 | Kood

  Põhiäriliini omava või sellega tegeleva ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG). |

45.

Veerud

Juhised

0010

Põhiäriliin

Põhiäriliin vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 36 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/778 artiklile 7.

0020

Äriliini tunnus

Äriliini kordumatu tunnus, mille annab asutus.

0030

Kirjeldus

Põhiäriliini kirjeldus.

0040

Ettevõtja nimi

Põhiäriliini omava või sellega tegeleva ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).

Kui sama põhiäriliini omab mitu ettevõtjat või nad tegelevad sama põhiäriliiniga, kajastatakse iga ettevõtja eraldi real.

0050

Kood

Põhiäriliini omava või sellega tegeleva ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).

II.7.5   Z 07.04 – Kriitiliste funktsioonide kaardistus põhiäriliinide järgi (FUNC 4). Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 46. | Selle vormi veergudes 0010, 0020 ja 0040 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Selles vormis kajastatakse üksnes kriitilised funktsioonid, nagu on kindlaks määratud järgmises vormis ja veerus: {Z 07.01;0070}.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Riik

  Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | Funktsiooni tunnus

  Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Põhiäriliin

  Põhiäriliin vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 36 ja komisjoni 2. veebruari 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/778 artiklile 7, nagu on kajastatud vormis Z 07.03 (FUNC 3). |
| 0040 | Äriliini tunnus

  Äriliini kordumatu tunnus, mille annab asutus; sama tunnus, mis on kajastatud vormis Z 07.03 (FUNC 3). |

47.

Veerud

Juhised

0010

Riik

Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0020

Funktsiooni tunnus

Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Põhiäriliin

Põhiäriliin vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktile 36 ja komisjoni 2. veebruari 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/778 artiklile 7, nagu on kajastatud vormis Z 07.03 (FUNC 3).

0040

Äriliini tunnus

Äriliini kordumatu tunnus, mille annab asutus; sama tunnus, mis on kajastatud vormis Z 07.03 (FUNC 3).

II.8   Z 08.00 – Kriitilised teenused (SERV)

II.8.1   Üldised juhised

| 48. | Selles vormis esitatav teave kajastatakse üks kord kogu grupi kohta ning selles loetletakse gruppi kuuluvate ettevõtjate kasutatavad kriitilised teenused ning seotakse need grupi pakutavate kriitiliste funktsioonidega. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kriitilised teenused on aluseks olevad toimingud, tegevused ja teenused, mida tehakse või pakutakse grupis ühe (spetsiaalsed teenused) või mitme sellise äriüksuse või juriidilise üksuse (ühised teenused) jaoks, mida on vaja ühe või mitme kriitilise funktsiooni täitmiseks. Kriitilisi teenuseid võivad osutada gruppi kuuluvad ettevõtjad (siseteenused) või neid võib tellida väliselt teenuseosutajalt (välised teenused). Teenust käsitatakse kriitilisena, kui selle osutamise katkemine võib kriitiliste funktsioonide täitmist suurel määral või täielikult takistada, sest need on asutuse poolt kolmandate isikute heaks täidetavate kriitiliste funktsioonidega lahutamatult seotud. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Selles vormis ei kajastata teenuseid, mida osutatakse juriidilisele isikule täielikult ettevõtjasiseselt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Selles vormis ei kajastata teenuseid, mis ei avalda olulist mõju kriitilistele funktsioonidele. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Selle vormi veergudes 0005, 0010, 0030, 0050, 0070 ja 0080 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu. |
| --- | --- |

52.

II.8.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0005 | Tunnus |
| 0010 | Teenuse liik

  Teenuse liik on üks järgmistest allpool loetletud teenuste liikidest.
  Võimaluse korral kajastatakse allkategooria (kahekohaline tunnus). Kui allkategooriat ei eksisteeri või ükski allkategooria ei kirjelda nõuetekohaselt asutuse pakutavat teenust, kajastatakse põhikategooria (ühekohaline tunnus).


  1. | Personalitugi


  1.1. | Personalihaldus, sealhulgas lepingute ja töötasude haldus |

Veerud

Juhised

0005

Tunnus

0010

Teenuse liik

Teenuse liik on üks järgmistest allpool loetletud teenuste liikidest.

Võimaluse korral kajastatakse allkategooria (kahekohaline tunnus). Kui allkategooriat ei eksisteeri või ükski allkategooria ei kirjelda nõuetekohaselt asutuse pakutavat teenust, kajastatakse põhikategooria (ühekohaline tunnus).

1.

Personalitugi

1.1.

Personalihaldus, sealhulgas lepingute ja töötasude haldus

| 1.2. | Asutusesisene teabevahetus |
| --- | --- |

1.2.

Asutusesisene teabevahetus

| 2. | Infotehnoloogia


  2.1. | IT ja teabevahetuse riistvara |
| --- | --- | --- |

2.

Infotehnoloogia

2.1.

IT ja teabevahetuse riistvara

| 2.2. | Andmete talletamine ja töötlemine |
| --- | --- |

2.2.

Andmete talletamine ja töötlemine

| 2.3. | Muu IT-taristu, tööjaamad, telekommunikatsioon, serverid, andmekeskused ja seotud teenused |
| --- | --- |

2.3.

Muu IT-taristu, tööjaamad, telekommunikatsioon, serverid, andmekeskused ja seotud teenused

| 2.4. | Tarkvaralitsentside ja rakendustarkvara haldamine |
| --- | --- |

2.4.

Tarkvaralitsentside ja rakendustarkvara haldamine

| 2.5. | Juurdepääs välistele teenuseosutajatele, eelkõige andmete ja taristu pakkujatele |
| --- | --- |

2.5.

Juurdepääs välistele teenuseosutajatele, eelkõige andmete ja taristu pakkujatele

| 2.6. | Rakenduste hooldamine, sealhulgas tarkvararakenduste hooldamine ja seotud andmevood |
| --- | --- |

2.6.

Rakenduste hooldamine, sealhulgas tarkvararakenduste hooldamine ja seotud andmevood

| 2.7. | Aruannete koostamine, sisemised teabevood ja andmebaasid |
| --- | --- |

2.7.

Aruannete koostamine, sisemised teabevood ja andmebaasid

| 2.8. | Kasutajatugi |
| --- | --- |

2.8.

Kasutajatugi

| 2.9. | Erakorralise olukorra ja avariitaaste |
| --- | --- |

2.9.

Erakorralise olukorra ja avariitaaste

| 3. | Tehingute töötlemine, sealhulgas tehingutega seotud õiguslikud küsimused, eelkõige rahapesuvastane tegevus |
| --- | --- |

3.

Tehingute töötlemine, sealhulgas tehingutega seotud õiguslikud küsimused, eelkõige rahapesuvastane tegevus

| 4. | Kinnisvara ja rajatiste pakkumine või haldamine ja seotud töövahendid


  4.1. | Büroo- ja laoruumid |
| --- | --- | --- |

4.

Kinnisvara ja rajatiste pakkumine või haldamine ja seotud töövahendid

4.1.

Büroo- ja laoruumid

| 4.2. | Sisemiste rajatiste haldamine |
| --- | --- |

4.2.

Sisemiste rajatiste haldamine

| 4.3. | Turvalisus ja juurdepääsukontroll |
| --- | --- |

4.3.

Turvalisus ja juurdepääsukontroll

| 4.4. | Kinnisvaraportfelli valitsemine |
| --- | --- |

4.4.

Kinnisvaraportfelli valitsemine

| 4.5. | Muu, palun täpsustage |
| --- | --- |

4.5.

Muu, palun täpsustage

| 5. | Õigusteenused ja vastavuskontrolli funktsioonid:


  5.1. | Ettevõtte õigusabi |
| --- | --- | --- |

5.

Õigusteenused ja vastavuskontrolli funktsioonid:

5.1.

Ettevõtte õigusabi

| 5.2. | Ärilised ja tehingutega seotud õigusteenused |
| --- | --- |

5.2.

Ärilised ja tehingutega seotud õigusteenused

| 5.3. | Vastavuskontrolli tugi |
| --- | --- |

5.3.

Vastavuskontrolli tugi

| 6. | Varahoidmisega seotud teenused


  6.1. | Varahoidmistegevuse koordineerimine, haldamine ja juhtimine |
| --- | --- | --- |

6.

Varahoidmisega seotud teenused

6.1.

Varahoidmistegevuse koordineerimine, haldamine ja juhtimine

| 6.2. | Ettevõtja refinantseerimise koordineerimine, haldamine ja juhtimine, sealhulgas tagatisvara haldamine |
| --- | --- |

6.2.

Ettevõtja refinantseerimise koordineerimine, haldamine ja juhtimine, sealhulgas tagatisvara haldamine

| 6.3. | Aruandlusfunktsioon, eelkõige seoses regulatiivsete likviidsuse suhtarvudega |
| --- | --- |

6.3.

Aruandlusfunktsioon, eelkõige seoses regulatiivsete likviidsuse suhtarvudega

| 6.4. | Keskmise tähtajaga ja pikaajaliste rahastamisprogrammide koordineerimine, haldamine ja juhtimine ning grupi ettevõtjate refinantseerimine |
| --- | --- |

6.4.

Keskmise tähtajaga ja pikaajaliste rahastamisprogrammide koordineerimine, haldamine ja juhtimine ning grupi ettevõtjate refinantseerimine

| 6.5. | Refinantseerimise koordineerimine, haldamine ja juhtimine, eelkõige lühiajalistes küsimustes |
| --- | --- |

6.5.

Refinantseerimise koordineerimine, haldamine ja juhtimine, eelkõige lühiajalistes küsimustes

| 7. | Kauplemine/varahaldus


  7.1. | Operatsioonide töötlemine: kauplemise kajastamine, kujundamine, realiseerimine, kauplemistoodete teenindamine |
| --- | --- | --- |

7.

Kauplemine/varahaldus

7.1.

Operatsioonide töötlemine: kauplemise kajastamine, kujundamine, realiseerimine, kauplemistoodete teenindamine

| 7.2. | Kinnitused, arveldused, maksed |
| --- | --- |

7.2.

Kinnitused, arveldused, maksed

| 7.3. | Positsioonide ja vastaspoolte haldamine seoses andmearuandluse ja vastaspoolte suhetega |
| --- | --- |

7.3.

Positsioonide ja vastaspoolte haldamine seoses andmearuandluse ja vastaspoolte suhetega

| 7.4. | Positsioonide haldamine (riskid ja kooskõlastav võrdlemine) |
| --- | --- |

7.4.

Positsioonide haldamine (riskid ja kooskõlastav võrdlemine)

| 8. | Riskijuhtimine ja -hindamine


  8.1. | Keskne või äriliiniga või riski liigiga seotud riskijuhtimine |
| --- | --- | --- |

8.

Riskijuhtimine ja -hindamine

8.1.

Keskne või äriliiniga või riski liigiga seotud riskijuhtimine

| 8.2. | Riskiaruande koostamine |
| --- | --- |

8.2.

Riskiaruande koostamine

| 9. | Raamatupidamisarvestus


  9.1. | Seadusega nõutav ja regulatiivne aruandlus |
| --- | --- | --- |

9.

Raamatupidamisarvestus

9.1.

Seadusega nõutav ja regulatiivne aruandlus

| 9.2. | Väärtuse hindamine, eelkõige turupositsioonide väärtuse hindamine |
| --- | --- |

9.2.

Väärtuse hindamine, eelkõige turupositsioonide väärtuse hindamine

| 9.3. | Tegevusaruanded |
| --- | --- |

9.3.

Tegevusaruanded

| 10. | Sularahakäitlus |
| --- | --- |

10.

Sularahakäitlus

0020–0030

Teenuse kasutaja

Grupi ettevõtja, kes saab veerus 0010 kajastatud kriitilist teenust teiselt grupi ettevõtjalt või väliselt teenuseosutajalt, kes on kajastatud veergudes 0040–0050.

0020

Ettevõtja nimi

Peab erinema veerus 0040 esitatud nimest.

0030

Kood

Veerus 0020 esitatud juriidilise isiku kordumatu tunnus, nagu on kajastatud vormis Z 01.00 (ORG).

Peab erinema veerus 0050 esitatud tunnusest.

0040–0050

Teenuseosutaja

Juriidiline isik (sisemine või väline), kes osutab grupi ettevõtjale veerus 0010 kajastatud kriitilist teenust.

0040

Ettevõtja nimi

Peab erinema veerus 0020 esitatud nimest.

0050

Kood

Veerus 0040 esitatud juriidilise isiku kordumatu tunnus. Peab erinema veerus 0030 esitatud tunnusest.

Kui teenuseosutaja on grupi ettevõtja, on kood sama, mis vormis Z 01.00 (ORG) kajastatud kood.

Kui teenuseosutaja ei ole grupi ettevõtja, on selle ettevõtja kood:

| — | krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood; |
| --- | --- |

—

krediidiasutuste ja investeerimisühingute korral 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood;

| — | teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood. |
| --- | --- |

—

teiste ettevõtjate korral on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood või selle puudumisel liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada järjepidevalt kõikides vormides.

0060

Grupi osa

„Jah“, kui teenust osutab grupi ettevõtja (sisemine).

„Ei“, kui teenust osutab grupiväline ettevõtja (väline).

0070–0080

Kriitiline funktsioon

Kriitiline funktsioon, mille täitmine peatuks kriitilise teenuse katkestuse korral suurel määral või täielikult. See on üks funktsioonidest, mis on hinnatud kriitiliseks vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0070

Riik

Liikmesriik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0080

Tunnus

Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0090

Hinnanguline aeg asendatavuseks

Hinnanguline aeg, mis kulub selleks, et asendada teenuseosutaja saadava teenuse objekti, kvaliteedi ja kulu puhul võrreldaval määral teise teenuseosutajaga.

Kajastada üks järgmistest väärtustest:

| — | „1 päev – 1 nädal“, kui asendamisaeg ei ole pikem kui üks nädal; |
| --- | --- |

—

„1 päev – 1 nädal“, kui asendamisaeg ei ole pikem kui üks nädal;

| — | „1 nädal – 1 kuu“, kui asendamisaeg on pikem kui üks nädal, kuid mitte pikem kui üks kuu; |
| --- | --- |

—

„1 nädal – 1 kuu“, kui asendamisaeg on pikem kui üks nädal, kuid mitte pikem kui üks kuu;

| — | „1–6 kuud“, kui asendamisaeg on pikem kui üks kuu, kuid mitte pikem kui kuus kuud; |
| --- | --- |

—

„1–6 kuud“, kui asendamisaeg on pikem kui üks kuu, kuid mitte pikem kui kuus kuud;

| — | „6–12 kuud“, kui asendamisaeg on pikem kui kuus kuud, kuid mitte pikem kui üks aasta; |
| --- | --- |

—

„6–12 kuud“, kui asendamisaeg on pikem kui kuus kuud, kuid mitte pikem kui üks aasta;

| — | „rohkem kui 1 aasta“, kui asendamisaeg ei ole pikem kui üks aasta. |
| --- | --- |

—

„rohkem kui 1 aasta“, kui asendamisaeg ei ole pikem kui üks aasta.

0100

Hinnanguline aeg lepingutele juurdepääsuks

Hinnanguline aeg, mis kulub teenust reguleeriva lepingu kohta järgmise teabe saamiseks kriisilahendusasutuse nõudel:

| — | lepingu kestus |
| --- | --- |

—

lepingu kestus

| — | lepingupooled (tellija ja tarnija, kontaktisikud) ja nende jurisdiktsioon |
| --- | --- |

—

lepingupooled (tellija ja tarnija, kontaktisikud) ja nende jurisdiktsioon

| — | teenuse laad (st pooltevahelise tehingu laadi lühikirjeldus, sealhulgas hinnad) |
| --- | --- |

—

teenuse laad (st pooltevahelise tehingu laadi lühikirjeldus, sealhulgas hinnad)

| — | kas sama teenust saab pakkuda teine sisemine/väline teenuseosutaja (ning märkida võimalikud kandidaadid) |
| --- | --- |

—

kas sama teenust saab pakkuda teine sisemine/väline teenuseosutaja (ning märkida võimalikud kandidaadid)

| — | lepingu jurisdiktsioon |
| --- | --- |

—

lepingu jurisdiktsioon

| — | lepinguga hõlmatud põhioperatsioonide eest vastutav osakond |
| --- | --- |

—

lepinguga hõlmatud põhioperatsioonide eest vastutav osakond

| — | peamised lepingus sisalduvad trahvid maksete peatumise või viivituse korral |
| --- | --- |

—

peamised lepingus sisalduvad trahvid maksete peatumise või viivituse korral

| — | ennetähtaegse ülesütlemise käivitav tegur ja ülesütlemisest etteteatamise aeg |
| --- | --- |

—

ennetähtaegse ülesütlemise käivitav tegur ja ülesütlemisest etteteatamise aeg

| — | operatsioonidega seotud tugi pärast lõpetamist |
| --- | --- |

—

operatsioonidega seotud tugi pärast lõpetamist

| — | olulisus kriitiliste funktsioonide ja põhiäriliinide jaoks |
| --- | --- |

—

olulisus kriitiliste funktsioonide ja põhiäriliinide jaoks

Kajastada üks järgmistest väärtustest:

| — | 1 päev |
| --- | --- |

—

1 päev

| — | 1 päev – 1 nädal |
| --- | --- |

—

1 päev – 1 nädal

| — | rohkem kui 1 nädal |
| --- | --- |

—

rohkem kui 1 nädal

| — | teenust reguleeriv leping puudub |
| --- | --- |

—

teenust reguleeriv leping puudub

0110

Kohaldatav õigus

Selle riigi ISO kood, mille õigust lepingu suhtes kohaldatakse.

0120

Kriisilahenduse suhtes kindel leping

Kajastab hinnangut selle kohta, kas lepingut võiks kriisilahenduse korral jätkata ja kas selle võiks üle anda.

Hindamisel võetakse muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

| — | mis tahes säte, mis annab vastaspoolele õiguse öelda leping üles üksnes kriisilahenduse tõttu, ennetähtaegse sekkumise meetmed või samaaegse makseviivituse stsenaariumid, hoolimata sellest, et olulisi kohustusi täidetakse jätkuvalt; |
| --- | --- |

—

mis tahes säte, mis annab vastaspoolele õiguse öelda leping üles üksnes kriisilahenduse tõttu, ennetähtaegse sekkumise meetmed või samaaegse makseviivituse stsenaariumid, hoolimata sellest, et olulisi kohustusi täidetakse jätkuvalt;

| — | mis tahes säte, mis annab vastaspoolele õiguse teenuse tingimusi või hinnakujundust muuta üksnes kriisilahenduse tõttu, ennetähtaegne sekkumine või samaaegse makseviivituse stsenaariumid, hoolimata sellest, et olulisi kohustusi täidetakse jätkuvalt; |
| --- | --- |

—

mis tahes säte, mis annab vastaspoolele õiguse teenuse tingimusi või hinnakujundust muuta üksnes kriisilahenduse tõttu, ennetähtaegne sekkumine või samaaegse makseviivituse stsenaariumid, hoolimata sellest, et olulisi kohustusi täidetakse jätkuvalt;

| — | lepingus kriisilahendusasutuste peatamisõiguste tunnustamine. |
| --- | --- |

—

lepingus kriisilahendusasutuste peatamisõiguste tunnustamine.

Kajastada üks järgmistest väärtustest:

| — | „jah“, kui leping hinnatakse kriisilahenduse suhtes kindlaks; |
| --- | --- |

—

„jah“, kui leping hinnatakse kriisilahenduse suhtes kindlaks;

| — | „ei“, kui lepingut ei hinnata kriisilahenduse suhtes kindlaks; |
| --- | --- |

—

„ei“, kui lepingut ei hinnata kriisilahenduse suhtes kindlaks;

| — | „ei hinnata“, kui hinnangut ei ole antud. |
| --- | --- |

—

„ei hinnata“, kui hinnangut ei ole antud.

II.9   Z 09.00 – Finantsturutaristute teenused – pakkujad ja kasutajad – kaardistus kriitiliste funktsioonide järgi

II.9.1   Üldised märkused

| 53. | Selles vormis esitatakse kliiringu, maksete, väärtpaberite arveldamise ja hoidmise toimingud, funktsioonid ja teenused, mille katkemine võib ühe või mitme kriitilise funktsiooni täitmist suurel määral või täielikult takistada. |
| --- | --- |

53.

| 54. | See vorm täidetakse üks kord kogu asutuse või grupi kohta. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Märgitakse üksnes finantsturutaristud, mille häire takistaks suurel määral või täielikult kriitilise funktsiooni täitmist. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Selle vormi veergudes 0020, 0030, 0040, 0070 ja 0100 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu. |
| --- | --- |

56.

II.9.2   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Juhised |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Kasutaja

  Grupi ettevõtja, kes kasutab makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenuseid, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“. |
| 0010 | Ettevõtja nimi

  Makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenuseid kasutava ettevõtja nimi, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.
  Kajastatakse üksnes ettevõtjad, kelle puhul on vormis Z 07.02 märgitud, et nad täidavad kriitilisi funktsioone. |
| 0020 | Kood

  Makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenuseid kasutava ettevõtja kood, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“. |
| 0030-0040 | Kriitiline funktsioon

  Kriitiline funktsioon, mida ettevõtja täidab ja mille täitmist takistaks teataval määral või täielikult olukord, kus katkeb juurdepääs makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenusele. |
| 0030 | Riik

  Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0040 | Tunnus

  Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0050-0070 | Finantsturutaristu

  Viide: makse- ja arveldussüsteemide komitee, „Principles for financial market infrastructures“.
  Osalevate finantsasutuste vaheline mitmepoolne süsteem, sealhulgas süsteemi operaator, mida kasutatakse maksete, väärtpaberite, tuletisinstrumentide või muude finantstehingute kajastamiseks, kliirimiseks või arveldamiseks. |
| 0050 | Süsteemi liik

  Kajastada üks järgmistest väärtustest:


  „PS“ – | maksesüsteem |
| „I) | CSD“ – (rahvusvaheline) väärtpaberite keskdepositoorium, sealhulgas (I)CSD, mis osutab arveldusteenuseid (siseselt või väljast tellituna) |
| „SSS“ – | ilma hoidmisteenuseta väärtpaberiarveldussüsteem |
| „Kesksed vastaspooled – väärtpaberid“ – | keskne vastaspool väärtpaberite kliirimisel |
| „Kesksed vastaspooled – tuletisinstrumendid“ – | keskne vastaspool tuletisinstrumentide kliirimisel |
| „TR“ – | kauplemisteabehoidla |
| „Muu“ – | kui finantsturutaristu süsteemi liik ei sobi ühegi eespool märgitud eelnevalt kindlaks määratud liigiga |
| „Ei kohaldata“, | kui kriitilisi makse-, kliirimis-, arveldus- või hoidmisteenuseid osutab ettevõtja, kes ei ole eespool nimetatud finantsturutaristu, näiteks depoopank. |

Veerud

Juhised

0010–0020

Kasutaja

Grupi ettevõtja, kes kasutab makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenuseid, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

0010

Ettevõtja nimi

Makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenuseid kasutava ettevõtja nimi, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

Kajastatakse üksnes ettevõtjad, kelle puhul on vormis Z 07.02 märgitud, et nad täidavad kriitilisi funktsioone.

0020

Kood

Makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenuseid kasutava ettevõtja kood, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

0030-0040

Kriitiline funktsioon

Kriitiline funktsioon, mida ettevõtja täidab ja mille täitmist takistaks teataval määral või täielikult olukord, kus katkeb juurdepääs makse-, hoidmis-, arveldus-, kliirimis- või kauplemisteabehoidla teenusele.

0030

Riik

Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0040

Tunnus

Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0050-0070

Finantsturutaristu

Viide: makse- ja arveldussüsteemide komitee, „Principles for financial market infrastructures“.

Osalevate finantsasutuste vaheline mitmepoolne süsteem, sealhulgas süsteemi operaator, mida kasutatakse maksete, väärtpaberite, tuletisinstrumentide või muude finantstehingute kajastamiseks, kliirimiseks või arveldamiseks.

0050

Süsteemi liik

Kajastada üks järgmistest väärtustest:

„PS“ –

maksesüsteem

„I)

CSD“ – (rahvusvaheline) väärtpaberite keskdepositoorium, sealhulgas (I)CSD, mis osutab arveldusteenuseid (siseselt või väljast tellituna)

„SSS“ –

ilma hoidmisteenuseta väärtpaberiarveldussüsteem

„Kesksed vastaspooled – väärtpaberid“ –

keskne vastaspool väärtpaberite kliirimisel

„Kesksed vastaspooled – tuletisinstrumendid“ –

keskne vastaspool tuletisinstrumentide kliirimisel

„TR“ –

kauplemisteabehoidla

„Muu“ –

kui finantsturutaristu süsteemi liik ei sobi ühegi eespool märgitud eelnevalt kindlaks määratud liigiga

„Ei kohaldata“,

kui kriitilisi makse-, kliirimis-, arveldus- või hoidmisteenuseid osutab ettevõtja, kes ei ole eespool nimetatud finantsturutaristu, näiteks depoopank.

0060

Nimi

Finantsturutaristu ärinimi

Kui veerus 0050 märgitakse „ei kohaldata“, jäetakse see veerg tühjaks.

0070

Finantsturutaristu kood

Finantsturutaristu kood. Selle olemasolul on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Kui LEI ei ole kättesaadav, siis liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kui veerus 0050 märgitakse „ei kohaldata“, jäetakse see veerg tühjaks.

0080

Osalemise viis

Kajastada üks järgmistest väärtustest:

| „Otsene“ | otsese liikmesuse või osaluse korral |
| --- | --- |
| „Kaudne“ | kaudse liikmesuse või osaluse korral |
| „Ei kohaldata“, | kui veerus 0050 on märgitud „ei kohaldata“. |

„Otsene“

otsese liikmesuse või osaluse korral

„Kaudne“

kaudse liikmesuse või osaluse korral

„Ei kohaldata“,

kui veerus 0050 on märgitud „ei kohaldata“.

0090

Nimi

Vahendaja ärinimi, kui veerus 0080 on märgitud „kaudne“ või „ei kohaldata“.

Kui veerus 0080 märgitakse „otsene“, tuleb märkida „ei kohaldata“.

Vahendaja võib olla kas selle grupi osa, kuhu aruandekohustuslik üksus kuulub, või muu selle grupiga mitteseotud krediidiasutus.

Vahendaja võib olla firma, mis pakub teistele firmadele kliirimis-, makse-, väärtpaberite arveldamise ja/või hoidmisteenuseid (eriti kui veerus 0050 on märgitud „ei kohaldata“); ta võib olla ühe või mitme finantsturutaristu otsene liige ja tagada kaudse juurdepääsu selle finantsturutaristu pakutavatele teenustele (eriti kui veerus 0080 on märgitud „kaudne“).

0100

Kood

Vahendaja kood. Selle olemasolul on kood 20kohaline tähtnumbriline LEI-kood. Kui LEI ei ole kättesaadav, siis liidus kohaldatava ühtse kodifitseerimise kohane kood või selle puudumisel riiklik kood.

Kui veerus 0090 märgitakse „otsene“, tuleb märkida „ei kohaldata“.

0110

Teenuse kirjeldus

Teenuse kirjeldus, kui veerus 050 kajastatud süsteemi liik on „muu“ või „ei kohaldata“.

0120

Kohaldatav õigus

Selle riigi kahetäheline kood standardi ISO 3166-1 järgi, mille õigus reguleerib finantsturutaristule juurdepääsu.

Otsese liikmesuse või osaluse korral tuleb märkida finantsturutaristu ja kasutaja vahelist lepingut reguleeriv õigus. Kaudse liikmesuse või osaluse korral tuleb märkida esindava asutuse ja kasutaja vahelist lepingut reguleeriv õigus.

II.10   Kriitilised infosüsteemid

II.10.1   Üldised märkused

| 57. | See osa koosneb järgmistest vormidest:


  a) | „Z 10.01 – Kriitilised infosüsteemid (üldine teave) (CIS 1)“, milles loetletakse kõik kriitilised infosüsteemid grupis; |
| --- | --- | --- |

57.

a)

„Z 10.01 – Kriitilised infosüsteemid (üldine teave) (CIS 1)“, milles loetletakse kõik kriitilised infosüsteemid grupis;

| b) | „Z 10.02 – Kriitiliste infosüsteemide kaardistamine (CIS 2)“, milles kaardistatakse kriitilised infosüsteemid gruppi kuuluvatest ettevõtjatest kasutajate ja kriitiliste funktsioonide järgi. |
| --- | --- |

b)

„Z 10.02 – Kriitiliste infosüsteemide kaardistamine (CIS 2)“, milles kaardistatakse kriitilised infosüsteemid gruppi kuuluvatest ettevõtjatest kasutajate ja kriitiliste funktsioonide järgi.

| 58. | Kriitilise infosüsteemina mõistetakse IT-rakendust või tarkvara, mis toetab kriitilist teenust, mille häire takistaks suurel määral või täielikult kriitilise funktsiooni täitmist. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Need vormid täidetakse kogu grupi kohta. |
| --- | --- |

59.

II.10.2   Z 10.01 – Kriitilised infosüsteemid (üldine teave) (CIS 1). Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 60. | Selle vormi veerus 0010 kajastatud väärtus moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010–0040 | Kriitiline infosüsteem |
| 0010 | Süsteemi tunnuskood

  Süsteemi tunnuskood on akronüüm, mille asutus on kehtestanud ja mis identifitseerib üheselt kriitilise infosüsteemi.
  See on rea tunnus ja peab olema vormi iga rea puhul kordumatu. |
| 0020 | Süsteemi nimi

  Süsteemi äri- või sisenimi. |
| 0030 | Süsteemi liik

  Kajastada üks järgmistest väärtustest:


  — | „Äritegevuse toetamiseks spetsiaalselt loodud tarkvara“
  Rakendused, mis on välja töötatud kooskõlas üksikasjalike äritegevuse kirjeldustega. Need võivad olla välja töötatud ettevõtte sees või väliste töövõtjate poolt, aga nende eesmärk on alati äritegevust toetada. |

60.

Veerud

Juhised

0010–0040

Kriitiline infosüsteem

0010

Süsteemi tunnuskood

Süsteemi tunnuskood on akronüüm, mille asutus on kehtestanud ja mis identifitseerib üheselt kriitilise infosüsteemi.

See on rea tunnus ja peab olema vormi iga rea puhul kordumatu.

0020

Süsteemi nimi

Süsteemi äri- või sisenimi.

0030

Süsteemi liik

Kajastada üks järgmistest väärtustest:

—

„Äritegevuse toetamiseks spetsiaalselt loodud tarkvara“

Rakendused, mis on välja töötatud kooskõlas üksikasjalike äritegevuse kirjeldustega. Need võivad olla välja töötatud ettevõtte sees või väliste töövõtjate poolt, aga nende eesmärk on alati äritegevust toetada.

| — | „Ostetud valmistarkvara“
  Turult ostetud rakendused, mida tavaliselt müüb või litsentsib müüja ning mida ei ole muudetud eesmärgiga kohandada neid organisatsiooni äritegevusega. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka rakendused, mille suhtes kohaldati tavapäraseid konfigureerimismehhanisme. |
| --- | --- |

—

„Ostetud valmistarkvara“

Turult ostetud rakendused, mida tavaliselt müüb või litsentsib müüja ning mida ei ole muudetud eesmärgiga kohandada neid organisatsiooni äritegevusega. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka rakendused, mille suhtes kohaldati tavapäraseid konfigureerimismehhanisme.

| — | „Ostetud tarkvara, mida on kohandatud“
  Turult ostetud rakendused, millest müüja (või tema esindaja) on loonud installimiseks eriversiooni. Seda konkreetset versiooni iseloomustavad rakenduse toimimise muutused, uued omadused või ebastandardsete pistikprogrammide lisamine vastavalt organisatsiooni äritegevusele. |
| --- | --- |

—

„Ostetud tarkvara, mida on kohandatud“

Turult ostetud rakendused, millest müüja (või tema esindaja) on loonud installimiseks eriversiooni. Seda konkreetset versiooni iseloomustavad rakenduse toimimise muutused, uued omadused või ebastandardsete pistikprogrammide lisamine vastavalt organisatsiooni äritegevusele.

| — | „Rakendus/väline portaal“
  Välised portaalid või rakendused, mida pakuvad kolmandad isikud, tavaliselt partnerid, enda osutatavatele teenustele juurdepääsuks. Tavaliselt on need organisatsiooni infosüsteemide haldamisest väljaspool ning need installib ja neid hooldab ja haldab partner ise. Sellised rakendused on sageli portaalide kujul (millele pääseb juurde interneti teel või eravõrkudest) ning hoolimata sellest, et need ei ole organisatsiooni infosüsteemide haldamise teenustega hõlmatud, on need teatavate ärifunktsioonide jaoks olulised (või kriitilised). |
| --- | --- |

—

„Rakendus/väline portaal“

Välised portaalid või rakendused, mida pakuvad kolmandad isikud, tavaliselt partnerid, enda osutatavatele teenustele juurdepääsuks. Tavaliselt on need organisatsiooni infosüsteemide haldamisest väljaspool ning need installib ja neid hooldab ja haldab partner ise. Sellised rakendused on sageli portaalide kujul (millele pääseb juurde interneti teel või eravõrkudest) ning hoolimata sellest, et need ei ole organisatsiooni infosüsteemide haldamise teenustega hõlmatud, on need teatavate ärifunktsioonide jaoks olulised (või kriitilised).

0040

Kirjeldus

Infosüsteemi peamise eesmärgi kirjeldus äritegevuse kontekstis.

0050–0060

Süsteemi eest vastutav grupi ettevõtja

0050

Ettevõtja nimi

Grupis süsteemi eest vastutava juriidilise isiku nimi

See on ettevõtja, kes vastutab infosüsteemi hankimise, arendamise, integreerimise, muutmise, käitamise, hooldamise ja kasutuselt kõrvaldamise eest ning kes on peamine osaline süsteemi ülesehituse omaduste väljatöötamisel, et tagada turvalisuse ja kasutajate tegevusega seotud vajaduste dokumenteerimine, testimine ja rakendamine.

0060

Kood

Grupis süsteemi eest vastutava juriidilise isiku kood, nagu on kajastatud vormis „Z 01.00 – Organisatsiooniline struktuur (ORG)“.

II.10.3   Z 10.02 – Infosüsteemide kaardistamine (CIS 2). Juhised konkreetsete kirjete kohta

| 61. | Selle vormi veergudes 0010, 0030, 0040, 0050 ja 0060 kajastatud väärtuste kombinatsioon moodustab primaarvõtme, mis peab olema vormi iga rea puhul kordumatu.


  Veerud | Juhised |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Süsteemi tunnuskood

  Infosüsteemi tunnuskood, nagu on kajastatud vormi Z 10.01 (CIS 1) veerus 010. |
| 0020-0030 | Grupi ettevõtjast süsteemi kasutaja

  Ettevõtja, kes kasutab grupis süsteemi (edaspidi „kasutaja“). Mitme kasutaja korral täidetakse sama infosüsteemi iga kasutaja kohta eraldi rida. |
| 0020 | Ettevõtja nimi

  Süsteemi kasutava ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG). |
| 0030 | Kood

  Süsteemi kasutava ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG). |
| 0040 | Kriitiline teenus

  Selle kriitilise teenuse tunnus, nagu on märgitud vormis Z 08.00 (veerg 0005), mida süsteem toetab. Kriitiline teenus võib olla IT-teenus või muud liiki teenus, mida infosüsteem toetab (näiteks tehingute töötlemine). |
| 0050–0060 | Kriitiline funktsioon

  Kriitiline funktsioon, mida infosüsteemi toetatavate teenuste katkestus suurel määral või täielikult takistaks. Kriitilisi funktsioone võib olla mitu ning sel juhul täidetakse sama infosüsteemi kohta mitu rida. |
| 0050 | Riik

  Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0060 | Tunnus

  Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1). |

61.

Veerud

Juhised

0010

Süsteemi tunnuskood

Infosüsteemi tunnuskood, nagu on kajastatud vormi Z 10.01 (CIS 1) veerus 010.

0020-0030

Grupi ettevõtjast süsteemi kasutaja

Ettevõtja, kes kasutab grupis süsteemi (edaspidi „kasutaja“). Mitme kasutaja korral täidetakse sama infosüsteemi iga kasutaja kohta eraldi rida.

0020

Ettevõtja nimi

Süsteemi kasutava ettevõtja nimi, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).

0030

Kood

Süsteemi kasutava ettevõtja kood, nagu on märgitud vormis Z 01.00 (ORG).

0040

Kriitiline teenus

Selle kriitilise teenuse tunnus, nagu on märgitud vormis Z 08.00 (veerg 0005), mida süsteem toetab. Kriitiline teenus võib olla IT-teenus või muud liiki teenus, mida infosüsteem toetab (näiteks tehingute töötlemine).

0050–0060

Kriitiline funktsioon

Kriitiline funktsioon, mida infosüsteemi toetatavate teenuste katkestus suurel määral või täielikult takistaks. Kriitilisi funktsioone võib olla mitu ning sel juhul täidetakse sama infosüsteemi kohta mitu rida.

0050

Riik

Riik, mille puhul funktsioon on kriitiline, nagu on kajastatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

0060

Tunnus

Kriitiliste funktsioonide tunnus, nagu on määratletud eespool peatükis II.7.1 ja osutatud vormis Z 07.01 (FUNC 1).

---

(1)  Komisjoni 17. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/451, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamiseks seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 (ELT L 97, 19.3.2021, lk 1–1955).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

2

(3)  Üksikasjalikumat teavet selle kohta leiab järgmiselt veebisaidilt: www.leiroc.org.

3

(4)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

8

(9)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/379 krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16–85).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määrusi (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

16

(17)  Komisjoni 23. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1401, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) seoses regulatiivsete tehniliste standarditega tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste hindamise meetodite ja põhimõtete jaoks (ELT L 228, 23.8.2016, lk 7).

17

(18)  Komisjoni 2. veebruari 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/778, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses asjaolude ja tingimustega, mille korral võib krediidiasutuse või investeerimisühingu tasutavad erakorralised ex post osamaksed täielikult või osaliselt edasi lükata, ja kriitiliste funktsioonidega seotud tegevuste, teenuste ja toimingute kindlaksmääramise ning põhiäriliinide ja nendega seotud teenuste kindlaksmääramise kriteeriumidega (ELT L 131, 20.5.2016, lk 41).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ja 2013/36/EL ning määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ja direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

19

(20)  Komisjoni 10. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1287/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).

20

(21)  Euroopa Keskpanga 28. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1409/2013 maksete statistika kohta (ELT L 352, 24.12.2013, lk 18–44).

21

(22)  Euroopa Keskpanga 4. aprilli 2014. aasta suunis EKP/2014/15 rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1–209).

22

---

OTSUSED

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/105

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/366,

3. märts 2022,

millega peatatakse osaliselt Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastatii 28. mail 2015 ning sõlmiti 12. veebruaril 2016 nõukogu otsusega (EL) 2016/272 (2). Leping hõlbustab Vanuatu kodanike reisimist liitu ja liidu kodanike reisimist Vanuatule. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastatii 28. mail 2015 ning sõlmiti 12. veebruaril 2016 nõukogu otsusega (EL) 2016/272 (2). Leping hõlbustab Vanuatu kodanike reisimist liitu ja liidu kodanike reisimist Vanuatule.

| (2) | Leping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil soodustada inimestevahelisi kontakte, hoogustada turismi ja elavdada äritegevust liidu ja Vanuatu vahel. |
| --- | --- |

(2)

Leping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil soodustada inimestevahelisi kontakte, hoogustada turismi ja elavdada äritegevust liidu ja Vanuatu vahel.

| (3) | Lepingu artikli 8 lõike 4 kohaselt võib kumbki lepinguosaline lepingu kohaldamise täielikult või osaliselt peatada, eelkõige avaliku korra ja riigi julgeoleku kaitsmise huvides. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatavat jõustumist. Kui lepingu kohaldamise peatamise põhjused on kõrvaldatud, teavitab lepingu kohaldamise peatanud lepinguosaline sellest viivitamata teist lepinguosalist ja lõpetab lepingu kohaldamise peatamise. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 8 lõike 4 kohaselt võib kumbki lepinguosaline lepingu kohaldamise täielikult või osaliselt peatada, eelkõige avaliku korra ja riigi julgeoleku kaitsmise huvides. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle kavandatavat jõustumist. Kui lepingu kohaldamise peatamise põhjused on kõrvaldatud, teavitab lepingu kohaldamise peatanud lepinguosaline sellest viivitamata teist lepinguosalist ja lõpetab lepingu kohaldamise peatamise.

| (4) | Vanuatu on võtnud kasutusele investoritele kodakondsuse andmise kavad, mille kaudu ta on andnud Vanuatu kodakondsuse teiste riikide kodanikele, kellel puudub varasem seos Vanuatuga, tehes enamiku taotluste puhul positiivse otsuse. Vanuatu passiameti 14. juunil 2021 esitatud teabe põhjal oli Vanuatu selliste kavade raames andnud 2021. aasta märtsini välja üle 10 500 passi, seejuures oli taotluste tagasilükkamise määr äärmiselt madal. See tekitab kahtlusi Vanuatu ametiasutuste tehtava julgeoleku- ja taustakontrolli usaldusväärsuse suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Vanuatu on võtnud kasutusele investoritele kodakondsuse andmise kavad, mille kaudu ta on andnud Vanuatu kodakondsuse teiste riikide kodanikele, kellel puudub varasem seos Vanuatuga, tehes enamiku taotluste puhul positiivse otsuse. Vanuatu passiameti 14. juunil 2021 esitatud teabe põhjal oli Vanuatu selliste kavade raames andnud 2021. aasta märtsini välja üle 10 500 passi, seejuures oli taotluste tagasilükkamise määr äärmiselt madal. See tekitab kahtlusi Vanuatu ametiasutuste tehtava julgeoleku- ja taustakontrolli usaldusväärsuse suhtes.

| (5) | 2017. aasta oktoobris, 2019. aasta novembris, 2020. aasta juunis ja 2021. aasta märtsis toimunud kirjavahetuses väljendas komisjon tõsist muret ja hoiatas Vanuatu valitsust, et viisanõue võidakse taaskehtestada. Vanuatu esitatud selgitused ei ole olnud nende kahtluste kõrvaldamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(5)

2017. aasta oktoobris, 2019. aasta novembris, 2020. aasta juunis ja 2021. aasta märtsis toimunud kirjavahetuses väljendas komisjon tõsist muret ja hoiatas Vanuatu valitsust, et viisanõue võidakse taaskehtestada. Vanuatu esitatud selgitused ei ole olnud nende kahtluste kõrvaldamiseks piisavad.

| (6) | Interpoli andmebaasides loetletud taotlejatele kodakondsuse andmine on vastuolus Vanuatu ametiasutuste varasemate kinnitustega julgeolekukontrolli kohta ning tekitab kahtlusi kavade julgeolekukontrolli menetluste usaldusväärsuses. |
| --- | --- |

(6)

Interpoli andmebaasides loetletud taotlejatele kodakondsuse andmine on vastuolus Vanuatu ametiasutuste varasemate kinnitustega julgeolekukontrolli kohta ning tekitab kahtlusi kavade julgeolekukontrolli menetluste usaldusväärsuses.

| (7) | Vanuatu kodakondsuse saanud edukate taotlejate hulka kuulub inimesi, kes on pärit mitmest sellisest riigist, kelle kodanikel peab liidu välispiiride ületamiseks olema viisa. Lisaks on komisjon väljendanud muret seoses füüsilist riigis viibimist või elukoha omamist käsitlevate nõuete puudumisega, kava raames taotluste menetlemise liiga lühikese ajaga ning sellega, et taotlejate päritoluriikidega või taotlejate peamise varasema elukohariigiga ei vahetata süstemaatiliselt teavet. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade taotluste kontroll ei taga kõrgetasemelist turvalisust. |
| --- | --- |

(7)

Vanuatu kodakondsuse saanud edukate taotlejate hulka kuulub inimesi, kes on pärit mitmest sellisest riigist, kelle kodanikel peab liidu välispiiride ületamiseks olema viisa. Lisaks on komisjon väljendanud muret seoses füüsilist riigis viibimist või elukoha omamist käsitlevate nõuete puudumisega, kava raames taotluste menetlemise liiga lühikese ajaga ning sellega, et taotlejate päritoluriikidega või taotlejate peamise varasema elukohariigiga ei vahetata süstemaatiliselt teavet. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade taotluste kontroll ei taga kõrgetasemelist turvalisust.

| (8) | Lepingu kohaldamise peatamine peaks piirduma üksnes tavapassidega, mis on välja antud alates 25. maist 2015, mil Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade raames kodakondsuse saanute arv hakkas märkimisväärselt suurenema. |
| --- | --- |

(8)

Lepingu kohaldamise peatamine peaks piirduma üksnes tavapassidega, mis on välja antud alates 25. maist 2015, mil Vanuatu investoritele kodakondsuse andmise kavade raames kodakondsuse saanute arv hakkas märkimisväärselt suurenema.

| (9) | Seepärast tuleks lepingu kohaldamine peatada kõigi Vanuatu kodanike suhtes, kellele Vanuatu on alates 25. maist 2015 välja andnud tavapassi. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks lepingu kohaldamine peatada kõigi Vanuatu kodanike suhtes, kellele Vanuatu on alates 25. maist 2015 välja andnud tavapassi.

| (10) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (3) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (3) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamine peatatakse alates 4. maist 2022 nende Vanuatu kodanike suhtes, kellele Vanuatu on alates 25. maist 2015 välja andnud tavapassi.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 8 lõikes 4 sätestatud teate.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 3. märts 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

G. DARMANIN

---

(1)  
  ELT L 173, 3.7.2015, lk 48.

1

(2)  Nõukogu 12. veebruari 2016. aasta otsus (EL) 2016/272 Euroopa Liidu ja Vanuatu Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 52, 27.2.2016, lk 11).

2

(3)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

3

acquis

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/107

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/367,

2. märts 2022,

millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 1200 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ, (1) eriti selle artikli 29 lõike 1 neljandat lõiku ja artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt peavad kolmandad riigid, kellelt liikmesriigid võivad importida kõnealuse direktiiviga hõlmatud loomi ja loomseid saadusi, esitama jääkide kontrolli kavad (edaspidi „kavad“), millega nähakse ette nõutavad tagatised. Kavad peaksid hõlmama vähemalt direktiivi 96/23/EÜ I lisas loetletud jääkide ja ainete rühmi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt peavad kolmandad riigid, kellelt liikmesriigid võivad importida kõnealuse direktiiviga hõlmatud loomi ja loomseid saadusi, esitama jääkide kontrolli kavad (edaspidi „kavad“), millega nähakse ette nõutavad tagatised. Kavad peaksid hõlmama vähemalt direktiivi 96/23/EÜ I lisas loetletud jääkide ja ainete rühmi.

| (2) | Komisjoni otsusega 2011/163/EL (2) kiideti heaks teatavate kolmandate riikide esitatud kavad kõnealuse otsuse lisas loetletud teatavate loomade ja loomsete saaduste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2011/163/EL (2) kiideti heaks teatavate kolmandate riikide esitatud kavad kõnealuse otsuse lisas loetletud teatavate loomade ja loomsete saaduste kohta.

| (3) | Otsuse 2011/163/EL (3) lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/2315. Rakendusotsusega (EL) 2021/2315 jagati kategooria „Vesiviljelus“ neljaks alamkategooriaks, nimelt „Kalad“, „Kalatooted (nt kaaviar)“, „Koorikloomad“ ja „Limused (karbid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod)“, et see oleks paremini kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) kehtestatud sertifikaatide puhul kasutatavate kategooriatega ning nende riikide loeteludega, kust on lubatud liitu tuua teatavaid tooteid, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/405 (5) VIII ja IX lisas. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2011/163/EL (3) lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/2315. Rakendusotsusega (EL) 2021/2315 jagati kategooria „Vesiviljelus“ neljaks alamkategooriaks, nimelt „Kalad“, „Kalatooted (nt kaaviar)“, „Koorikloomad“ ja „Limused (karbid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod)“, et see oleks paremini kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) kehtestatud sertifikaatide puhul kasutatavate kategooriatega ning nende riikide loeteludega, kust on lubatud liitu tuua teatavaid tooteid, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/405 (5) VIII ja IX lisas.

| (4) | Valgevene, Kanada, Hiina, Iisrael, (6) Moldova, Šveits, Türgi, Ameerika Ühendriigid ja Uruguay olid varem loetletud otsuse 2011/163/EL lisas vesiviljeluse puhul ja eksportisid selle alusel vesiviljelusest pärit kaaviari. Nende esitatud jääkide kontrolli kava kalade kohta oli kooskõlas vesiviljeluse suhtes kehtivate liidu üldnõuetega ja hõlmas ka kaaviari. Seepärast jäeti kõnealused kolmandad riigid välja direktiivi 2011/163/EL (mida on muudetud rakendusotsusega (EL) 2021/2315) lisas „Kalatooted (nt kaaviar)“ puhul esitatud loetelust. Selleks et vältida ebaselgust seoses kaaviari liitu eksportimise õigusega, tuleks need kolmandad riigid loetleda ka veerus „Kalatooted (nt kaaviar)“. Selguse huvides tuleks veerg „Kalatooted (nt kaaviar)“ ümber nimetada veeruks „Kaaviar (7) (kalatoode)“. |
| --- | --- |

(4)

Valgevene, Kanada, Hiina, Iisrael, (6) Moldova, Šveits, Türgi, Ameerika Ühendriigid ja Uruguay olid varem loetletud otsuse 2011/163/EL lisas vesiviljeluse puhul ja eksportisid selle alusel vesiviljelusest pärit kaaviari. Nende esitatud jääkide kontrolli kava kalade kohta oli kooskõlas vesiviljeluse suhtes kehtivate liidu üldnõuetega ja hõlmas ka kaaviari. Seepärast jäeti kõnealused kolmandad riigid välja direktiivi 2011/163/EL (mida on muudetud rakendusotsusega (EL) 2021/2315) lisas „Kalatooted (nt kaaviar)“ puhul esitatud loetelust. Selleks et vältida ebaselgust seoses kaaviari liitu eksportimise õigusega, tuleks need kolmandad riigid loetleda ka veerus „Kalatooted (nt kaaviar)“. Selguse huvides tuleks veerg „Kalatooted (nt kaaviar)“ ümber nimetada veeruks „Kaaviar (7) (kalatoode)“.

| (5) | Araabia Ühendemiraadid ei ole esitanud komisjonile jääkide kontrolli kava kalatoodete kohta. Araabia Ühendemiraadid on siiski esitanud tagatised selliste kalatoodete kohta, mis on pärit selliste toodete liitu eksportimiseks heakskiidu saanud liikmesriikidest või kolmandatest riikidest. Seepärast tuleks otsuse 2011/163/EL lisasse lisada kanne Araabia Ühendemiraatide kohta alamveerus „Kaaviar (kalatoode)“ koos asjakohase joonealuse märkusega. |
| --- | --- |

(5)

Araabia Ühendemiraadid ei ole esitanud komisjonile jääkide kontrolli kava kalatoodete kohta. Araabia Ühendemiraadid on siiski esitanud tagatised selliste kalatoodete kohta, mis on pärit selliste toodete liitu eksportimiseks heakskiidu saanud liikmesriikidest või kolmandatest riikidest. Seepärast tuleks otsuse 2011/163/EL lisasse lisada kanne Araabia Ühendemiraatide kohta alamveerus „Kaaviar (kalatoode)“ koos asjakohase joonealuse märkusega.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2011/163/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2011/163/EL vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse kohaldamisel kasutatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/692 (8) artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Artikkel 2

Otsuse 2011/163/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.

1

(2)  Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsus 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 70, 17.3.2011, lk 40).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2315, millega muudetakse otsust 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (ELT L 464, 28.12.2021, lk 17).

3

(4)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ (ELT L 442, 30.12.2020, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/405, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide või nende piirkondade loetelud, kust on lubatud liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 118).

5

(6)  Siin tähenduses Iisraeli Riik, v.a Golani kõrgendikud, Gaza sektor, Ida-Jeruusalemm ja Jordani Läänekalda ülejäänud osa, mis kuuluvad Iisraeli valitsusalasse alates 1967. aasta juunist.

6

(7)  Kaaviar või kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad.

7

(8)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu toomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

8

---

LISA

„LISA

| ISO2 kood | Riik
   ((1)) | Veised | Lambad/kitsed | Sead | Hobuslased | Kodulinnud | Vesiviljelus | Piim | Munad | Küülikud | Looduslikud ulukid | Tehistingimustes peetavad ulukid | Mesi | Naturaalsed kestad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalandustooted | Limused, (karbid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod) |
| Kalad | Kaaviar
   ((13))
  (kalatoode) | Koorikloomad |
| AD | Andorra | X | X | X ((2)) | X | | | | | | | | | | | X | |
| AE | Araabia Ühendemiraadid | | | | | | X ((2)) | X ((2)) | | | X ((3)) | | | | | | |
| AL | Albaania | | X | | | | X | | | | X ((2a)) | X | | | | | X |
| AM | Armeenia | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austraalia | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosnia ja Hertsegoviina | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunei | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| BR | Brasiilia | X | | | X | X | X | | X | | | | | | | X | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| BY | Valgevene | | | | X ((7)) | | X | X | | | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Šveits | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Tšiili | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Hiina | | | | | X | X | X | X | | | X | X | | | X | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | | X | | X | X ((2)) | | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| CU | Kuuba | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| DO | Dominikaani Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| EG | Egiptus | | | | | | | | | | X ((2a)) | | | | | | X |
| ET | Etioopia | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falklandi saared | X | X ((5)) | | | | X | | | | | | | | | | |
| FO | Fääri saared | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| GB | Ühendkuningriik | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Gruusia | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernesey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Gröönimaa | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| GT | Guatemala | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| ID | Indoneesia | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| IL | Iisrael ((4)) | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| IM | Mani saar | X | X | X | | | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | India | | | | | X ((2a)) | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | X |
| IR | Iraan | | | | | | | X | X | | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Jaapan | X | | X | | X | X | | | X | X | X | | | | X ((2a)) | X |
| KE | Keenia | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| KR | Lõuna-Korea | | | | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| LB | Liibanon | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | X | X | | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| ME | Montenegro | X | X ((5)) | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | X | X | | | | | | | X | |
| MK | Põhja-Makedoonia | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | X | | X | |
| MM | Myanmar | | | | | | X | | X | | | | | | | X | |
| MN | Mongoolia | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | | | | X ((2)) | |
| MX | Mehhiko | | | X ((2)) | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| MY | Malaisia | | | | | X ((2)) | X | | X | | | | | | | | |
| MZ | Mosambiik | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NA | Namiibia | X | X ((5)) | | | | | | | | | | | X | | | |
| NC | Uus-Kaledoonia | | | | | | | | X | | | | | | X | X | |
| NG | Nigeeria | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NI | Nicaragua | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| NZ | Uus-Meremaa | X | X | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X | | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | X | X | X | X |
| OM | Omaan | | | | | | | | | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| PA | Panama | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| PE | Peruu | | | | | | X | | X | X | | | | | | | |
| PH | Filipiinid | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| PK | Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| PN | Pitcairni saared | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Serbia ((6)) | X | X | X | X ((7)) | X | X | | | | X | X | | X | | X | X |
| RU | Venemaa | X | X | X | | X | | | | | X | X | | | X ((8)) | X | X |
| RW | Rwanda | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saudi Araabia | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| SG | Singapur | X ((2)) | X ((2)) | X ((2)) | X ((9)) | X ((2)) | X | | | | X ((2)) | X ((2a)) | | X ((9)) | X ((9)) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X ((2)) | | | | | | | X | | | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Süüria | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | eSwatini | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| T | Tai | X ((2a)) | | X ((2a)) | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| TN | Tuneesia | | | | | | X | | | X | | | | | | | X |
| TR | Türgi | | | | | X | X | X | | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| TZ | Tansaania | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| USA | Ameerika Ühendriigid | X | X ((10)) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | X | X | | | X | | X | X |
| UZ | Usbekistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| WF | Wallis ja Futuna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Kosovo ((11)) | | | | | X ((2)) | | | | | | | | | | | |
| ZA | Lõuna-Aafrika | | | | | | | | | | | | | X | X ((12)) | | |
| ZM | Sambia | | | | | | | | | | | | | | | X | |

ISO2 kood

Riik
   ((1))

Veised

Lambad/kitsed

Sead

Hobuslased

Kodulinnud

Vesiviljelus

Piim

Munad

Küülikud

Looduslikud ulukid

Tehistingimustes peetavad ulukid

Mesi

Naturaalsed kestad

Kalandustooted

Limused, (karbid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod)

Kalad

Kaaviar
   ((13))
  (kalatoode)

Koorikloomad

AD

Andorra

X

X

X ((2))

X

X

AE

Araabia Ühendemiraadid

X ((2))

X ((2))

X ((3))

AL

Albaania

X

X

X ((2a))

X

X

AM

Armeenia

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austraalia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

X

X

X

X

X

X

X

X

BD

Bangladesh

X

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brasiilia

X

X

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

BY

Valgevene

X ((7))

X

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveits

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Tšiili

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Hiina

X

X

X

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

X

X

X ((2))

X

CR

Costa Rica

X

X

CU

Kuuba

X

X

DO

Dominikaani Vabariik

X

EC

Ecuador

X

X

EG

Egiptus

X ((2a))

X

ET

Etioopia

X

FK

Falklandi saared

X

X ((5))

X

FO

Fääri saared

X

GB

Ühendkuningriik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Gruusia

X

GG

Guernesey

X

X

GL

Gröönimaa

X

X

GT

Guatemala

X

X

HN

Honduras

X

X

ID

Indoneesia

X

X

X ((2a))

X ((2a))

IL

Iisrael ((4))

X

X

X

X

X

X

IM

Mani saar

X

X

X

X

X

X

X

IN

India

X ((2a))

X

X

X ((2a))

X

X

X

IR

Iraan

X

X

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamaica

X

JP

Jaapan

X

X

X

X

X

X

X

X ((2a))

X

KE

Keenia

X

KR

Lõuna-Korea

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

LB

Liibanon

X

LK

Sri Lanka

X

X

MA

Maroko

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X ((2a))

X

MD

Moldova

X

X

X

X

X

X

ME

Montenegro

X

X ((5))

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

X

X

MK

Põhja-Makedoonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmar

X

X

X

MN

Mongoolia

X

MU

Mauritius

X

X ((2))

MX

Mehhiko

X ((2))

X

X

X ((2a))

X

X

MY

Malaisia

X ((2))

X

X

MZ

Mosambiik

X

NA

Namiibia

X

X ((5))

X

NC

Uus-Kaledoonia

X

X

X

NG

Nigeeria

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Uus-Meremaa

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

OM

Omaan

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

PA

Panama

X

X

PE

Peruu

X

X

X

PH

Filipiinid

X

X

X ((2a))

X ((2a))

PK

Pakistan

X

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

X

PN

Pitcairni saared

X

PY

Paraguay

X

X

RS

Serbia ((6))

X

X

X

X ((7))

X

X

X

X

X

X

X

RU

Venemaa

X

X

X

X

X

X

X ((8))

X

X

RW

Rwanda

X

SA

Saudi Araabia

X

X

SG

Singapur

X ((2))

X ((2))

X ((2))

X ((9))

X ((2))

X

X ((2))

X ((2a))

X ((9))

X ((9))

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X ((2))

X

X

SV

El Salvador

X

SY

Süüria

X

SZ

eSwatini

X

TG

Togo

X

T

Tai

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

TN

Tuneesia

X

X

X

TR

Türgi

X

X

X

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

X ((2a))

X

X

TZ

Tansaania

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

USA

Ameerika Ühendriigid

X

X ((10))

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UZ

Usbekistan

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

WF

Wallis ja Futuna

X

XK

Kosovo ((11))

X ((2))

ZA

Lõuna-Aafrika

X

X ((12))

ZM

Sambia

X

---

((1))  Tabelis on esitatud riikide ja territooriumide loetelu, mis ei piirdu üksnes ELi poolt tunnustatud riikidega.

(1)

((2))  Kolmandad riigid, kus kasutatakse üksnes toorainet, mis on pärit kas liikmesriikidest või artikli 2 kohaselt sellise tooraine liitu importimiseks heakskiidu saanud kolmandatest riikidest.

(2)

((2a))  Kolmandad riigid, kus kasutatakse loomseid saadusi, mis on pärit kas liikmesriikidest või artikli 2 kohaselt selliste töödeldud toodete liitu importimiseks heakskiidu saanud kolmandatest riikidest, ning mida kasutatakse üksnes selleks, et valmistada ELi eksporditavaid liittooteid.

(2a)

((3))  Üksnes kaamelipiim.

(3)

((4))  Siin tähenduses Iisraeli Riik, v.a Golani kõrgendikud, Gaza sektor, Ida-Jeruusalemm ja Jordani Läänekalda ülejäänud osa, mis kuuluvad Iisraeli valitsusalasse alates 1967. aasta juunist.

(4)

((5))  Üksnes lambad.

(5)

((6))  Välja arvatud Kosovo.

(6)

((7))  Tapmiseks ettenähtud elushobuslaste eksport liitu (ainult toiduloomad).

(7)

((8))  Ainult põhjapõdrad.

(8)

((9))  Üksnes kaup, mis on toodetud Uus-Meremaalt pärit värskest lihast ja mis on ette nähtud liidu jaoks ning mida laaditakse Singapuris maha või ümber või mille transiitvedu läbi Singapuri toimub seda seal ladustades või ladustamata.

(9)

((10))  Üksnes kitsed.

(10)

((11))  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

(11)

((12))  Üksnes silerinnalised linnud.

(12)

((13))  Kaaviar või kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad.

(13)

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/117 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/117

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2022/368,

18. veebruar 2022,

millega muudetakse otsust (EL) 2015/2218 menetluse kohta, mis välistab töötajate olulise mõju eeldamise järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiilile (EKP/2022/6)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõiget 6 ja artiklit 132,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), eelkõige selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 604/2014 (2) kehtestati kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed kriteeriumid selliste töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samuti kehtestati sellega kord, mille kohaselt krediidiasutus või investeerimisühing võib kindlaks määrata, et kuigi töötaja vastab kvantitatiivsetele kriteeriumidele, ei käsitleta tema ametialast tegevust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt mõjutavana, ning võib selle kindlaksmääramise alusel teavitada pädevat asutust või taotleda pädevalt asutuselt luba välistada asjaomane töötaja eeldusest, et tema ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. EKP, kelle ülesanne on tagada, et tema otsese järelevalve alla kuuluvad üksused kohaldavad töötajate kindlaksmääramise eeskirju ühtselt, mis kindlustab selle kindlaksmääramise usaldusväärsuse, võttis vastu Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) (3), et täpsustada delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 artiklis 4 sätestatud töötajate väljajätmise menetlust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 604/2014 (2) kehtestati kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed kriteeriumid selliste töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Samuti kehtestati sellega kord, mille kohaselt krediidiasutus või investeerimisühing võib kindlaks määrata, et kuigi töötaja vastab kvantitatiivsetele kriteeriumidele, ei käsitleta tema ametialast tegevust krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili oluliselt mõjutavana, ning võib selle kindlaksmääramise alusel teavitada pädevat asutust või taotleda pädevalt asutuselt luba välistada asjaomane töötaja eeldusest, et tema ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. EKP, kelle ülesanne on tagada, et tema otsese järelevalve alla kuuluvad üksused kohaldavad töötajate kindlaksmääramise eeskirju ühtselt, mis kindlustab selle kindlaksmääramise usaldusväärsuse, võttis vastu Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) (3), et täpsustada delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 artiklis 4 sätestatud töötajate väljajätmise menetlust.

| (2) | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) muutmist tunnistati delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014 krediidiasutuste suhtes kehtetuks ning asendati 14. juunil 2021 komisjoni delegeeritud määrusega nr 2021/923 (5), mis hõlmab uusi regulatiivseid tehnilisi standardeid, millega määratletakse juhtimisvastutuse, kontrollifunktsioonide, oluliste äriüksuste ning olulise äriüksuse riskiprofiilile olulise mõju avaldamise mõisted ning määratakse kindlaks direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 2 punktis c osutatud töötajad või töötajate kategooriad. Delegeeritud määrusega (EL) 2021/923 jäetakse välja teatamise kord ning sätestatakse erakorraliste asjaolude hindamise kriteeriumid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikele 4. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) muutmist tunnistati delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014 krediidiasutuste suhtes kehtetuks ning asendati 14. juunil 2021 komisjoni delegeeritud määrusega nr 2021/923 (5), mis hõlmab uusi regulatiivseid tehnilisi standardeid, millega määratletakse juhtimisvastutuse, kontrollifunktsioonide, oluliste äriüksuste ning olulise äriüksuse riskiprofiilile olulise mõju avaldamise mõisted ning määratakse kindlaks direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 2 punktis c osutatud töötajad või töötajate kategooriad. Delegeeritud määrusega (EL) 2021/923 jäetakse välja teatamise kord ning sätestatakse erakorraliste asjaolude hindamise kriteeriumid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikele 4.

| (3) | Selleks et tagada õiguskindlus krediidiasutustele, kes esitasid teate ja taotluse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) nr 604/2014 või eelneva heakskiidu taotluse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2021/923 enne käesoleva otsuse jõustumist, on vaja kehtestada üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada õiguskindlus krediidiasutustele, kes esitasid teate ja taotluse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) nr 604/2014 või eelneva heakskiidu taotluse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2021/923 enne käesoleva otsuse jõustumist, on vaja kehtestada üleminekumeetmed.

| (4) | Seetõttu tuleb otsust (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb otsust (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Kohaldamisala
  Käesolev otsus sätestab menetlusnõuded järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste eelneva heakskiidu taotluste kohta, mille järelevalve alla kuuluvad krediidiasutused esitavad EKP-le töötajate või töötajate kategooriate välistamiseks eeldusest, et neid käsitletakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/923 (*1) artiklis 6 sätestatud kvantitatiivsete kriteeriumide alusel.


  (*1)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/923, 25. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (ELT L 203, 9.6.2021, lk 1).“;" |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolev otsus sätestab menetlusnõuded järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste eelneva heakskiidu taotluste kohta, mille järelevalve alla kuuluvad krediidiasutused esitavad EKP-le töötajate või töötajate kategooriate välistamiseks eeldusest, et neid käsitletakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/923 (*1) artiklis 6 sätestatud kvantitatiivsete kriteeriumide alusel.

(*1)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/923, 25. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (ELT L 203, 9.6.2021, lk 1).“;"

*1

| 2. | artikli 2 punkt 3 asendatakse järgmisega:


  „3) | „kindlaksmääratud töötajad“ – a) järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse kõik töötajad ja töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse riskiprofiili ja kes on nimetatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a kuni c; ja b) kõik töötajad ja töötajate kategooriad, keda ei ole direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a kuni c sõnaselgelt nimetatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiili delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 4 kohaselt kindlaks määratud töötajate või töötajate kategooriatega võrreldaval määral.“; |
| --- | --- | --- |

2.

artikli 2 punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

„kindlaksmääratud töötajad“ – a) järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse kõik töötajad ja töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse riskiprofiili ja kes on nimetatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a kuni c; ja b) kõik töötajad ja töötajate kategooriad, keda ei ole direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a kuni c sõnaselgelt nimetatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiili delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 4 kohaselt kindlaks määratud töötajate või töötajate kategooriatega võrreldaval määral.“;

| 3. | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:


  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotluses tuleb esitada järgmine teave eelmise majandusaasta lõpu ja jooksva majandusaasta kohta:“; |
| --- | --- | --- |

3.

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotluses tuleb esitada järgmine teave eelmise majandusaasta lõpu ja jooksva majandusaasta kohta:“;

| b) | lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmistega:


  „e) | kindlaksmääratud töötajate arv kvalitatiivsete kriteeriumide alusel direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktide a ja b ning delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 5 kohaselt;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmistega:

„e)

kindlaksmääratud töötajate arv kvalitatiivsete kriteeriumide alusel direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktide a ja b ning delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 5 kohaselt;“;

| „f) | kindlaksmääratud töötajate arv ainult kvalitatiivsete kriteeriumide alusel direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punkti c ja delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 kohaselt, osutades kindlaksmääratud töötajate kuuluvuse kategooriale, mis on täpsustatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktis c või delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 1 punktides a või b;“; |
| --- | --- |

„f)

kindlaksmääratud töötajate arv ainult kvalitatiivsete kriteeriumide alusel direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punkti c ja delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 kohaselt, osutades kindlaksmääratud töötajate kuuluvuse kategooriale, mis on täpsustatud direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktis c või delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 1 punktides a või b;“;

| c) | lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotluses tuleb esitada järgmine teave iga töötaja kohta, kelle suhtes taotletakse delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 kohaldamist:“; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotluses tuleb esitada järgmine teave iga töötaja kohta, kelle suhtes taotletakse delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 kohaldamist:“;

| d) | lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:


  „d) | töötajale aruandeaastal makstud tasu suurus eurodes ning talle määratud muutuva ja püsitasu suhtarv;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

töötajale aruandeaastal makstud tasu suurus eurodes ning talle määratud muutuva ja püsitasu suhtarv;“;

| e) | lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:


  „f) | kvantitatiivsed kriteeriumid, mille põhjal taotletakse töötaja liigitamist kindlaksmääratud töötajaks (delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 1 punktid a või b);“; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

kvantitatiivsed kriteeriumid, mille põhjal taotletakse töötaja liigitamist kindlaksmääratud töötajaks (delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 1 punktid a või b);“;

| f) | lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:


  „g) | kriteeriumid, mille põhjal taotletakse delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 alusel töötaja suhtes eelnevat heakskiitu (delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punkt a või b).“; |
| --- | --- | --- |

f)

lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

kriteeriumid, mille põhjal taotletakse delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 alusel töötaja suhtes eelnevat heakskiitu (delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punkt a või b).“;

| g) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotlus peab sisaldama igal aastal läbi viidava sise- ja välisauditi aruannet kindlaksmääratud töötajate tuvastamise protsessi ja tulemuste kohta iga töötaja kohta, kelle suhtes taotletakse välistamist delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 alusel.“; |
| --- | --- |

g)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotlus peab sisaldama igal aastal läbi viidava sise- ja välisauditi aruannet kindlaksmääratud töötajate tuvastamise protsessi ja tulemuste kohta iga töötaja kohta, kelle suhtes taotletakse välistamist delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 alusel.“;

| 4. | artiklit 4 muudetakse järgmiselt:


  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Tõendid, millega põhjendatakse, et töötaja või töötajate kategooria viib oma ametialast tegevust läbi ning tal on pädevus ainult äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus
  “; |
| --- | --- | --- |

4.

artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Tõendid, millega põhjendatakse, et töötaja või töötajate kategooria viib oma ametialast tegevust läbi ning tal on pädevus ainult äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus
  “;

Tõendid, millega põhjendatakse, et töötaja või töötajate kategooria viib oma ametialast tegevust läbi ning tal on pädevus ainult äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus

| b) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Eelneva heakskiidu taotlemisel delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt peab järelevalve alla kuuluv krediidiasutus esitama EKP-le järgmised tõendid, mis põhjendavad, et töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, viib oma ametialast tegevust läbi ning tal on pädevus ainult äriüksuses, mis ei ole delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud oluline äriüksus:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Eelneva heakskiidu taotlemisel delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt peab järelevalve alla kuuluv krediidiasutus esitama EKP-le järgmised tõendid, mis põhjendavad, et töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, viib oma ametialast tegevust läbi ning tal on pädevus ainult äriüksuses, mis ei ole delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud oluline äriüksus:“;

| c) | lõikes 1 lisatakse järgmine punkt da:


  „da) | selgitus selle kohta, miks äriüksust ei käsitleta muul viisil järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse sisemist kapitali oluliselt mõjutavana;“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõikes 1 lisatakse järgmine punkt da:

„da)

selgitus selle kohta, miks äriüksust ei käsitleta muul viisil järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse sisemist kapitali oluliselt mõjutavana;“;

| d) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:


  „e) | selgitus, miks järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on tasustanud töötajat või töötajate kategooriat, kuhu töötaja kuulub, delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt, kuigi töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, viib oma ametialast tegevust läbi äriüksuses, mida ei käsitleta olulise äriüksusena;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

selgitus, miks järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on tasustanud töötajat või töötajate kategooriat, kuhu töötaja kuulub, delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt, kuigi töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, viib oma ametialast tegevust läbi äriüksuses, mida ei käsitleta olulise äriüksusena;“;

| e) | lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:


  „f) | põhjendused, miks töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, ei vasta direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a ja b ning delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artiklis 5 kehtestatud kvalitatiivsetele kriteeriumidele;“; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

põhjendused, miks töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, ei vasta direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a ja b ning delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artiklis 5 kehtestatud kvalitatiivsetele kriteeriumidele;“;

| f) | lõikes 1 lisatakse järgmine punkt g:


  „g) | üksikasjalik ja põhjalik selgitus selle kohta, miks äriüksus ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*2) artikli 2 lõike 1 punktis 36 või mis tahes delegeeritud õigusaktis, mida komisjonil on õigus kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 kohaselt vastu võtta, määratletud põhiäriliin. |
| --- | --- | --- |

f)

lõikes 1 lisatakse järgmine punkt g:

„g)

üksikasjalik ja põhjalik selgitus selle kohta, miks äriüksus ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*2) artikli 2 lõike 1 punktis 36 või mis tahes delegeeritud õigusaktis, mida komisjonil on õigus kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 kohaselt vastu võtta, määratletud põhiäriliin.

*2

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL, 15. mai 2014, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).“;"

*2

| 5. | artiklit 5 muudetakse järgmiselt:


  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Tõendid, millega põhjendatakse, et töötaja või töötajate kategooria ametialane tegevus ei avalda märkimisväärset mõju olulise äriüksuse riskiprofiilile
  “; |
| --- | --- | --- |

5.

artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Tõendid, millega põhjendatakse, et töötaja või töötajate kategooria ametialane tegevus ei avalda märkimisväärset mõju olulise äriüksuse riskiprofiilile
  “;

Tõendid, millega põhjendatakse, et töötaja või töötajate kategooria ametialane tegevus ei avalda märkimisväärset mõju olulise äriüksuse riskiprofiilile

| b) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Eelneva heakskiidu taotlemisel delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt peab järelevalve alla kuuluv krediidiasutus esitama EKP-le järgmised tõendid, mis põhjendavad, et töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, ametialane tegevus ei avalda märkimisväärset mõju delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud olulise äriüksuse riskiprofiilile:“; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Eelneva heakskiidu taotlemisel delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt peab järelevalve alla kuuluv krediidiasutus esitama EKP-le järgmised tõendid, mis põhjendavad, et töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, ametialane tegevus ei avalda märkimisväärset mõju delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud olulise äriüksuse riskiprofiilile:“;

| c) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:


  „c) | delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artiklis 3 sätestatud kriteeriumide detailne kirjeldus, mille alusel hinnati, et asjaomaste töötajate või töötajate kategooriate, kuhu töötajad kuuluvad, ametialane tegevus ei mõjuta oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili, täpsustades nende kriteeriumide kohaldamise viisi ja siseriski mõõtmisel kasutatud kõikide asjaomaste riski- ja tulemusnäitajate arvessevõtmist;“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artiklis 3 sätestatud kriteeriumide detailne kirjeldus, mille alusel hinnati, et asjaomaste töötajate või töötajate kategooriate, kuhu töötajad kuuluvad, ametialane tegevus ei mõjuta oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili, täpsustades nende kriteeriumide kohaldamise viisi ja siseriski mõõtmisel kasutatud kõikide asjaomaste riski- ja tulemusnäitajate arvessevõtmist;“;

| d) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:


  „d) | selgitus, miks järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on tasustanud töötajat või töötajate kategooriat, kuhu töötaja kuulub, delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt, kuigi töötaja ei mõjuta oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

selgitus, miks järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on tasustanud töötajat või töötajate kategooriat, kuhu töötaja kuulub, delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt, kuigi töötaja ei mõjuta oluliselt olulise äriüksuse riskiprofiili;“;

| e) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:


  „e) | põhjendused, miks asjaomane töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, ei vasta direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a ja b ning delegeeritud määruse (EL) 604/2014 artiklis 5 osutatud kvalitatiivsetele kriteeriumidele.“; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

põhjendused, miks asjaomane töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, ei vasta direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a ja b ning delegeeritud määruse (EL) 604/2014 artiklis 5 osutatud kvalitatiivsetele kriteeriumidele.“;

| 6. | artiklit 6 muudetakse järgmiselt:


  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Eelneva heakskiidu taotlemisel delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt töötaja puhul, kelle töötasu kogusumma oli 1 000 000 eurot või üle selle, peab järelevalve alla kuuluv krediidiasutus esitama EKP-le delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 4 osutatud erandlike asjaolude põhjendamiseks järgmised dokumendid:“; |
| --- | --- | --- |

6.

artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Eelneva heakskiidu taotlemisel delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt töötaja puhul, kelle töötasu kogusumma oli 1 000 000 eurot või üle selle, peab järelevalve alla kuuluv krediidiasutus esitama EKP-le delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 4 osutatud erandlike asjaolude põhjendamiseks järgmised dokumendid:“;

| b) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:


  „b) | asjaomase töötajaga seotud erandlike asjaolude detailne kirjeldus, mis selgitab, miks järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on töötaja töötasuks määranud 1 000 000 eurot või üle selle, kuigi aruande kohaselt ei ole töötajal järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiilile olulist mõju.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

asjaomase töötajaga seotud erandlike asjaolude detailne kirjeldus, mis selgitab, miks järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on töötaja töötasuks määranud 1 000 000 eurot või üle selle, kuigi aruande kohaselt ei ole töötajal järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiilile olulist mõju.“;

| 7. | artikkel 7 jäetakse välja; |
| --- | --- |

7.

artikkel 7 jäetakse välja;

| 8. | artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8
  Eelneva heakskiidu taotluste esitamise tähtaeg
  Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotlused esitatakse viivitamata, hiljemalt kuue kuu jooksul alates eelmise majandusaasta lõpust.“; |
| --- | --- |

8.

artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Eelneva heakskiidu taotluste esitamise tähtaeg

Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotlused esitatakse viivitamata, hiljemalt kuue kuu jooksul alates eelmise majandusaasta lõpust.“;

| 9. | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:


  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotluses sisalduva teabe põhjal hindab EKP järgmist:“; |
| --- | --- | --- |

9.

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotluses sisalduva teabe põhjal hindab EKP järgmist:“;

| b) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:


  „b) | alus, mille põhjal on järelevalve alla kuuluv krediidiasutus määranud, et asjaomane töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, vastab delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimustele;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

alus, mille põhjal on järelevalve alla kuuluv krediidiasutus määranud, et asjaomane töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub, vastab delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimustele;“;

| c) | lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii asendatakse järgmistega:


  „i) | kas järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on nõuetekohaselt arvesse võtnud delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis a või delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis b sätestatud tingimust; ja |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii asendatakse järgmistega:

„i)

kas järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on nõuetekohaselt arvesse võtnud delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis a või delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 2 punktis b sätestatud tingimust; ja

| ii) | kas järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on tõendanud, et asjaomane töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub ja kelle suhtes delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotlus on esitatud, ei mõjuta järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiili direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b või c sätestatud töötajate kategooriate riskiprofiiliga võrreldaval määral;“; |
| --- | --- |

ii)

kas järelevalve alla kuuluv krediidiasutus on tõendanud, et asjaomane töötaja või töötajate kategooria, kuhu töötaja kuulub ja kelle suhtes delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõikes 3 osutatud eelneva heakskiidu taotlus on esitatud, ei mõjuta järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiili direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b või c sätestatud töötajate kategooriate riskiprofiiliga võrreldaval määral;“;

| d) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:


  „d) | erandlike asjaolude olemasolu eelneva heakskiidu taotluste puhul töötajate kohta, kellele määratud töötasu kogusumma on 1 000 000 eurot või üle selle. Nendel juhtudel teatab EKP Euroopa Pangandusjärelevalvele esialgse hinnangu tulemustest enne otsuse tegemist.“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

erandlike asjaolude olemasolu eelneva heakskiidu taotluste puhul töötajate kohta, kellele määratud töötasu kogusumma on 1 000 000 eurot või üle selle. Nendel juhtudel teatab EKP Euroopa Pangandusjärelevalvele esialgse hinnangu tulemustest enne otsuse tegemist.“;

| e) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   EKP teeb otsuse kolme kuu jooksul alates tervikliku dokumentatsiooni saamisest.“; |
| --- | --- |

e)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   EKP teeb otsuse kolme kuu jooksul alates tervikliku dokumentatsiooni saamisest.“;

| f) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

f)

lõige 3 jäetakse välja;

| 10. | artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   EKP poolt delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt antud eelnev heakskiit kehtib töötaja tulemusnäitajate suhtes majandusaastal, mis järgneb majandusaastale, mil EKP järelevalveotsuses hõlmatud heakskiidust järelevalve alla kuuluvale krediidiasutusele teatati.“. |
| --- | --- |

10.

artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EKP poolt delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt antud eelnev heakskiit kehtib töötaja tulemusnäitajate suhtes majandusaastal, mis järgneb majandusaastale, mil EKP järelevalveotsuses hõlmatud heakskiidust järelevalve alla kuuluvale krediidiasutusele teatati.“.

Artikkel 2

Üleminekusätted

1.   Delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 artikli 4 lõike 4 kohaselt esitatud teadete ja kõnealuse delegeeritud määruse artikli 4 lõike 5 kohaselt esitatud eelneva heakskiidu taotluste suhtes, mis on esitatud enne 14. juunit 2021, kohaldatakse jätkuvalt otsuses (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) sätestatud menetlusi ja nõudeid, nagu need kehtivad enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

2.   Enne käesoleva otsuse jõustumist delegeeritud määruse (EL) 2021/923 artikli 6 lõike 3 kohaselt esitatud eelneva heakskiidu taotluste suhtes kohaldatakse otsuses (EL) 2015/2218 (EKP/2015/38) sätestatud menetlusi ja nõudeid, nagu need kehtivad enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 18. veebruar 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014, 4. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (ELT L 167, 6.6.2014, lk 30).

2

(3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/2218, 20. november 2015, menetluse kohta, mis välistab töötajate olulise mõju eeldamise järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse riskiprofiilile (EKP/2015/38) (ELT L 314, 1.12.2015, lk 66).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/923, 25. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (ELT L 203, 9.6.2021, lk 1).

5

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/123 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/123

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 72/2020,

8. veebruar 2022,

mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/369]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | A liites nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuste loendisse lisamine hõlmab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.
  Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C. SANFORD

Washington, 2. veebruar 2022

Euroopa Liidu nimel

Lucian CERNAT

Brüssel, 8. veebruar 2022

---

A liide

Elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud EÜ vastavushindamisasutus

| EKTOS Testing and Reliability Services A/S (EKTOS TRS A/S) |
| --- |
| Peter Bangs Vej 17 |
| 7600 Struer |
| TAANI |

EKTOS Testing and Reliability Services A/S (EKTOS TRS A/S)

Peter Bangs Vej 17

7600 Struer

TAANI

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/125 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/125

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 73/2021,

8. veebruar 2022,

mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/370]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | A liites nimetatud vastavushindamisasutused lisatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuste loendisse lisamine hõlmab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.
  Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C. SANFORD

Washington, 2. veebruar 2022

Euroopa Liidu nimel

Lucian CERNAT

Brüssel, 8. veebruar 2022

---

A liide

Elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud EÜ vastavushindamisasutused

| IBL-Lab GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| SAKSAMAA |

IBL-Lab GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

SAKSAMAA

| C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto |
| --- |
| Corso Spagna 12, |
| 35127 Padova |
| ITAALIA |

C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto

Corso Spagna 12,

35127 Padova

ITAALIA

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/127 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/127

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 74/2021,

8. veebruar 2022,

mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega telekommunikatsiooniseadmeid käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/371]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | A liites nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse telekommunikatsiooniseadmeid käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuste loendisse lisamine hõlmab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.
  Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C. SANFORD

Washington, 2. veebruar 2022

Euroopa Liidu nimel

Lucian CERNAT

Brüssel, 8. veebruar 2022

---

A liide

Telekommunikatsiooniseadmeid käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „ELi pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud EÜ vastavushindamisasutus

| KL-Certification GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| SAKSAMAA |

KL-Certification GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

SAKSAMAA

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/129 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/129

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 75/2021,

8. veebruar 2022,

mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/372]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | A liites nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuste loendisse lisamine hõlmab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.
  Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C. SANFORD

Washington, 2. veebruar 2022

Euroopa Liidu nimel

Lucian CERNAT

Brüssel, 8. veebruar 2022

---

A liide

Elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud EÜ vastavushindamisasutus

| Ademco CZ s.r.o. |
| --- |
| Turanka 1236/96 |
| Slatina |
| 627 00 Brno |
| TŠEHHI VABARIIK |

Ademco CZ s.r.o.

Turanka 1236/96

Slatina

627 00 Brno

TŠEHHI VABARIIK

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/131 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/131

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 76/2021

8. veebruar 2022,

mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/373]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | A liites nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuste loendisse lisamine hõlmab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.
  Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C. SANFORD

Washington, 2. veebruar 2022

Euroopa Liidu nimel

Lucian CERNAT

Brüssel, 8. veebruar 2022

---

A liide

Elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud EÜ vastavushindamisasutus

| TÜV Italia Srl |
| --- |
| Gruppo TÜV SÜD |
| Via Bradizzo 123/125 |
| 10088 Volpiano (TO) |
| ITAALIA |

TÜV Italia Srl

Gruppo TÜV SÜD

Via Bradizzo 123/125

10088 Volpiano (TO)

ITAALIA

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/133

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 77/2022,

8. veebruar 2022,

mis on seotud vastavushindamisasutuste lisamisega elektromagnetilist ühilduvust käsitlevasse valdkonnalisasse [2022/374]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelist vastastikuse tunnustamise lepingut, eriti selle artikleid 7 ja 14,

ning arvestades, et ühiskomitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamiseks valdkonnalisasse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | A liites nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuste loendisse lisamine hõlmab, ja vastutavad nende andmete ajakohastamise eest.
  Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

2.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla ühiskomitee esindajad, kes on volitatud poolte nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Ameerika Ühendriikide nimel

James C. SANFORD

Washington, 2. veebruar 2022

Euroopa Liidu nimel

Lucian CERNAT

Brüssel, 8. veebruar 2022

---

A liide

Elektromagnetilist ühilduvust käsitleva valdkonnalisa V jao veerus „EÜ pääs USA turule“ esitatud vastavushindamisasutuste loendisse lisatud EÜ vastavushindamisasutus

| Kiwa Creiven Srl |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| ITAALIA |

Kiwa Creiven Srl

Corso Spagna 12

35127 Padova

ITAALIA

---

Parandused

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/135 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/135

---

Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/264 (millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 42 I, 23. veebruar 2022
  )

Leheküljel 96 artikli 1 punktis 1

asendatakse

„„Artikkel 1a

1.   Keelatud on selliste vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide otsene või kaudne ostmine või müümine, nendega seotud investeerimisteenuste otsene või kaudne osutamine, nende emiteerimisele kaasa aitamine ning mis tahes muu nendega kauplemine, mille on emiteerinud pärast 9. märts 2022:

[...]

2.   Keelatud on otseselt või kaudselt sõlmida mis tahes kokkuleppeid, millega antakse uusi laene või krediiti lõikes 1 osutatud juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või osaleda nendes kokkulepetes pärast 23. veebruarini 2022. [...]

3.   Lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata kasutusse võetud krediidisummade ega väljamaksete suhtes, mis on tehtud enne 23. veebruarini 2022 sõlmitud lepingute alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kõigis krediidi kasutusse võtmise või väljamaksete tegemise tingimustes


  i) | lepiti kokku enne 23. veebruarini 2022 ning |
| --- | --- | --- |

a)

kõigis krediidi kasutusse võtmise või väljamaksete tegemise tingimustes

i)

lepiti kokku enne 23. veebruarini 2022 ning

| ii) | neid ei ole kõnealusel kuupäeval või pärast seda muudetud ning |
| --- | --- |

ii)

neid ei ole kõnealusel kuupäeval või pärast seda muudetud ning

| b) | enne 23. veebruarini 2022 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.” |
| --- | --- |

b)

enne 23. veebruarini 2022 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.”

järgmisega:

„„Artikkel 1a

1.   Keelatud on selliste vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide otsene või kaudne ostmine või müümine, nendega seotud investeerimisteenuste otsene või kaudne osutamine, nende emiteerimisele kaasa aitamine ning mis tahes muu nendega kauplemine, mille on emiteerinud pärast 9. märtsi 2022:

[...]

2.   Keelatud on otseselt või kaudselt sõlmida mis tahes kokkuleppeid, millega antakse uusi laene või krediiti lõikes 1 osutatud juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või osaleda nendes kokkulepetes pärast 23. veebruari 2022. [...]

3.   Lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata kasutusse võetud krediidisummade ega väljamaksete suhtes, mis on tehtud enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingute alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kõigis krediidi kasutusse võtmise või väljamaksete tegemise tingimustes


  i) | lepiti kokku enne 23. veebruari 2022 ning |
| --- | --- | --- |

a)

kõigis krediidi kasutusse võtmise või väljamaksete tegemise tingimustes

i)

lepiti kokku enne 23. veebruari 2022 ning

| ii) | neid ei ole kõnealusel kuupäeval või pärast seda muudetud ning |
| --- | --- |

ii)

neid ei ole kõnealusel kuupäeval või pärast seda muudetud ning

| b) | enne 23. veebruari 2022 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.” |
| --- | --- |

b)

enne 23. veebruari 2022 oli kindlaks määratud lepinguline lõpptähtpäev kõigi eraldatud vahendite täielikuks tagasimaksmiseks ning kõigi lepingujärgsete õiguste kasutamiseks ja kõigi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.”

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/136 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/136

---

Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta otsuse (ÜVJP) 2022/266 (mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena valitsuse kontrolli alt väljas olevate Ukraina Donetski ja Luganski oblastite tunnustamisele ja korraldusele siirda nendele aladele Venemaa relvajõud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 42 I, 23. veebruar 2022
  )

| 1) | Leheküljel 110 artiklis 3 |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 110 artiklis 3

asendatakse

„Artiklis 1 sätestatud keelud ei piira enne 24. mai 2022 sõlmitud lepingute täitmist kuni 23. veebruar 2022 või nende lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist, mis tuleb sõlmida ning mida tuleb täita hiljemalt 24. mai 2022.“

järgmisega:

„Artiklis 1 sätestatud keelud ei piira enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingute täitmist kuni 24. maini 2022 või nende lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist, mis tuleb sõlmida ning mida tuleb täita hiljemalt 24. maiks 2022.“

| 2) | Leheküljel 111 artikli 5 lõikes 2 |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 111 artikli 5 lõikes 2

asendatakse

| „2. | Lõikes 1 sätestatud keelud:


  a) | ei mõjuta enne 23. veebruar 2022 sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist ning |
| --- | --- | --- |

„2.

Lõikes 1 sätestatud keelud:

a)

ei mõjuta enne 23. veebruar 2022 sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist ning

| b) | ei takista osaluse suurendamist, kui selline osaluse suurendamise kohustus tuleneb enne 24. veebruar 2022 sõlmitud lepingust.“ |
| --- | --- |

b)

ei takista osaluse suurendamist, kui selline osaluse suurendamise kohustus tuleneb enne 24. veebruar 2022 sõlmitud lepingust.“

järgmisega:

| „2. | Lõikes 1 sätestatud keelud:


  a) | ei mõjuta enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist ning |
| --- | --- | --- |

„2.

Lõikes 1 sätestatud keelud:

a)

ei mõjuta enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist ning

| b) | ei takista osaluse suurendamist, kui selline osaluse suurendamise kohustus tuleneb enne 24. veebruari 2022 sõlmitud lepingust.“ |
| --- | --- |

b)

ei takista osaluse suurendamist, kui selline osaluse suurendamise kohustus tuleneb enne 24. veebruari 2022 sõlmitud lepingust.“

| 3) | Leheküljel 112 artikli 7 lõikes 2 |
| --- | --- |

3)

Leheküljel 112 artikli 7 lõikes 2

asendatakse

| „2. | Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. august 2022 enne 23. veebruar 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“ |
| --- | --- |

„2.

Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. august 2022 enne 23. veebruar 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“

järgmisega:

| „2. | Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. augustini 2022 enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“ |
| --- | --- |

„2.

Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. augustini 2022 enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“

| 4) | Leheküljel 112 artikli 9 lõikes 2 |
| --- | --- |

4)

Leheküljel 112 artikli 9 lõikes 2

asendatakse

| „2. | Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. august 2022 enne 23. veebruar 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“ |
| --- | --- |

„2.

Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. august 2022 enne 23. veebruar 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“

järgmisega

| „2. | Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. augustini 2022 enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“ |
| --- | --- |

„2.

Lõikes 1 sätestatud keelud ei mõjuta kuni 24. augustini 2022 enne 23. veebruari 2022 sõlmitud lepingute või selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute täitmist.“

---

| 4.3.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/137 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/137

---

Nõukogu 23. veebruari 2022. aasta määruse (EL) 2022/259 (millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 42 I, 23. veebruar 2022
  )

Leheküljel 2 artiklis 1 (lisatavas artiklis 6b)

asendatakse

„„Artikkel 6b

1.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, vabastada teatavad I lisa kannetes 53, 54 ja 55 loetletud üksustele kuuluvad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nendele üksustele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et sellised rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud nende üksustega enne 24. august 2022 sõlmitud tehingute, lepingute või muude kokkulepete, sealhulgas korrespondentpangasuhete lõpetamiseks hiljemalt 23. veebruar 2022.““

järgmisega:

„„Artikkel 6b

1.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, vabastada teatavad I lisa kannetes 53, 54 ja 55 loetletud üksustele kuuluvad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nendele üksustele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et sellised rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud nende üksustega enne 23. veebruari 2022 sõlmitud tehingute, lepingute või muude kokkulepete, sealhulgas korrespondentpangasuhete lõpetamiseks hiljemalt 24. augustiks 2022.““

---