# Eiropas Savienības L 21/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 21 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 31. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 21

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 31. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/109 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/110 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā | 165 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2022/109 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

1

*

Padomes Regula (ES) 2022/110 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā

165

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/109

(2022. gada 27. janvāris),

ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, un konsultatīvo padomju ieteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, un konsultatīvo padomju ieteikumus.

| (2) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā arī jānosaka ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. Turklāt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) no krājumiem, uz kuriem attiecas īpaši daudzgadu plāni, būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos noteiktajiem mērķrādītājiem un pasākumiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistītajām katras dalībvalsts zvejas darbībām nodrošinātu relatīvu stabilitāti. |
| --- | --- |

(2)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā arī jānosaka ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. Turklāt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) no krājumiem, uz kuriem attiecas īpaši daudzgadu plāni, būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos noteiktajiem mērķrādītājiem un pasākumiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistītajām katras dalībvalsts zvejas darbībām nodrošinātu relatīvu stabilitāti.

| (3) | Tātad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem un ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriedēs ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. |
| --- | --- |

(3)

Tātad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem un ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriedēs ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākums kopš 2019. gada 1. janvāra ar dažiem izņēmumiem attiecas uz visiem krājumiem, kuriem noteikti nozvejas limiti. Minētās regulas 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ievieš izkraušanas pienākumu, zvejas iespējām ir jāatspoguļo nozvejas, nevis izkrāvumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākums kopš 2019. gada 1. janvāra ar dažiem izņēmumiem attiecas uz visiem krājumiem, kuriem noteikti nozvejas limiti. Minētās regulas 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ievieš izkraušanas pienākumu, zvejas iespējām ir jāatspoguļo nozvejas, nevis izkrāvumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā.

| (5) | Zvejas iespējās, kas noteiktas krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc tās būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējo nozveju apjomu (nevis vēlamo nozveju apjomu). Daudzumi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma. |
| --- | --- |

(5)

Zvejas iespējās, kas noteiktas krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc tās būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējo nozveju apjomu (nevis vēlamo nozveju apjomu). Daudzumi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma.

| (6) | Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES ieteikusi nulles apjoma nozvejas. Taču, ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas ieteiktajā apjomā, pienākums izkraut visas nozvejas, tai skaitā piezvejas, kas no minētajiem krājumiem gūtas jauktu sugu zvejniecībās, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu – ņemot vērā pretējā gadījumā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas – un vajadzību panākt labu bioloģisko stāvokli minētajos krājumos un ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, ko gūst no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas nodrošina zivju mirstības samazināšanos minētajos krājumos un rosina uzlabot selektivitāti un nepieļaut piezvejas no minētajiem krājumiem. Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejas iespējas zvejniecībās, kas minētos krājumus apzvejo, būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES ieteikusi nulles apjoma nozvejas. Taču, ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas ieteiktajā apjomā, pienākums izkraut visas nozvejas, tai skaitā piezvejas, kas no minētajiem krājumiem gūtas jauktu sugu zvejniecībās, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu – ņemot vērā pretējā gadījumā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas – un vajadzību panākt labu bioloģisko stāvokli minētajos krājumos un ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, ko gūst no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas nodrošina zivju mirstības samazināšanos minētajos krājumos un rosina uzlabot selektivitāti un nepieļaut piezvejas no minētajiem krājumiem. Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejas iespējas zvejniecībās, kas minētos krājumus apzvejo, būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi.

| (7) | Lai jauktu sugu zvejniecībās pēc iespējas garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamās piezvejas. |
| --- | --- |

(7)

Lai jauktu sugu zvejniecībās pēc iespējas garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamās piezvejas.

| (8) | Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2), minētās regulas 1. panta 1. punktā uzskaitīto krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms saskaņā ar minētās regulas 4. pantu ir jāuztur minētās regulas 2. panta 2. punktā definētajos zvejas izraisītas zivju mirstības vērtību diapazonos, kas nodrošina MSY (FMSY
  diapazoni). Tāpēc kopējā zvejas izraisītā Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar ICES MSY ieteikumu un ar FMSY
  punktvērtību, ņemot vērā komerciālās un atpūtas nozvejas un ieskaitot izmetumus. FMSY
  punktvērtība ir zvejas izraisītas zivju mirstības vērtība, kas ilgtermiņā nodrošina MSY. Attiecīgajām dalībvalstīm (Francijai un Spānijai) būtu jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka to flotu un atpūtas zvejnieku veiktās zvejas izraisīta zivju mirstība nepārsniedz FMSY
  punktvērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2), minētās regulas 1. panta 1. punktā uzskaitīto krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms saskaņā ar minētās regulas 4. pantu ir jāuztur minētās regulas 2. panta 2. punktā definētajos zvejas izraisītas zivju mirstības vērtību diapazonos, kas nodrošina MSY (FMSY
  diapazoni). Tāpēc kopējā zvejas izraisītā Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar ICES MSY ieteikumu un ar FMSY
  punktvērtību, ņemot vērā komerciālās un atpūtas nozvejas un ieskaitot izmetumus. FMSY
  punktvērtība ir zvejas izraisītas zivju mirstības vērtība, kas ilgtermiņā nodrošina MSY. Attiecīgajām dalībvalstīm (Francijai un Spānijai) būtu jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka to flotu un atpūtas zvejnieku veiktās zvejas izraisīta zivju mirstība nepārsniedz FMSY
  punktvērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

| (9) | Ņemot vērā būtisko atpūtas zvejas ietekmi uz Eiropas labraka krājumiem, atpūtas zvejai noteiktie pasākumi būtu jāpatur spēkā. Būtu jāsaglabā zinātniskajam ieteikumam atbilstošs dienas individuālais limits. Stacionāri tīkli būtu jāizslēdz, jo tie nav pietiekami selektīvi un ar tiem, iespējams, tiks nozvejots par noteiktajiem limitiem lielāks īpatņu skaits. Ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos apstākļus, it īpaši komerciālo piekrastes kopienu zvejnieku atkarību no attiecīgajiem krājumiem, attiecībā uz Eiropas labraku pieņemtie pasākumi nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Konkrētāk, minētie pasākumi, ņemdami vērā atpūtas zvejnieku ietekmi uz krājumiem, dod šiem zvejniekiem iespēju zvejot. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā būtisko atpūtas zvejas ietekmi uz Eiropas labraka krājumiem, atpūtas zvejai noteiktie pasākumi būtu jāpatur spēkā. Būtu jāsaglabā zinātniskajam ieteikumam atbilstošs dienas individuālais limits. Stacionāri tīkli būtu jāizslēdz, jo tie nav pietiekami selektīvi un ar tiem, iespējams, tiks nozvejots par noteiktajiem limitiem lielāks īpatņu skaits. Ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos apstākļus, it īpaši komerciālo piekrastes kopienu zvejnieku atkarību no attiecīgajiem krājumiem, attiecībā uz Eiropas labraku pieņemtie pasākumi nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Konkrētāk, minētie pasākumi, ņemdami vērā atpūtas zvejnieku ietekmi uz krājumiem, dod šiem zvejniekiem iespēju zvejot.

| (10) | ICES2021. gada 4. novembrī sniedza zinātnisku ieteikumu par zuti (Anguilla anguilla) visā tā dabiskās izplatības areālā. ICES ieteica, ka, piemērojot piesardzīgu pieeju, 2022. gadā visās dzīvotnēs nozvejai vajadzētu būt nulles apjomā. Tas attiecas gan uz atpūtas, gan komerciālo nozveju un ietver stikla zušu nozveju krājumu atjaunošanai un akvakultūrai. Saskaņā ar šo ieteikumu tiek uzskatīts par lietderīgu saglabāt secīgu trīs mēnešu aizliegumu attiecībā uz visu zušu zveju, savukārt Komisija 2022. gadā rīko apspriešanos ar ieinteresētajām personām par zušiem. Aizliegums būtu jāpiemēro visām zvejas darbībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 28. apakšpunktā. Dalībvalstīm būtu jānosaka secīgs trīs mēnešu aizliegums lielākās zušu migrācijas laikposmos un līdz 2022. gada 1. jūnijam par to jāziņo Komisijai kopā ar pamatojošu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

ICES2021. gada 4. novembrī sniedza zinātnisku ieteikumu par zuti (Anguilla anguilla) visā tā dabiskās izplatības areālā. ICES ieteica, ka, piemērojot piesardzīgu pieeju, 2022. gadā visās dzīvotnēs nozvejai vajadzētu būt nulles apjomā. Tas attiecas gan uz atpūtas, gan komerciālo nozveju un ietver stikla zušu nozveju krājumu atjaunošanai un akvakultūrai. Saskaņā ar šo ieteikumu tiek uzskatīts par lietderīgu saglabāt secīgu trīs mēnešu aizliegumu attiecībā uz visu zušu zveju, savukārt Komisija 2022. gadā rīko apspriešanos ar ieinteresētajām personām par zušiem. Aizliegums būtu jāpiemēro visām zvejas darbībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 28. apakšpunktā. Dalībvalstīm būtu jānosaka secīgs trīs mēnešu aizliegums lielākās zušu migrācijas laikposmos un līdz 2022. gada 1. jūnijam par to jāziņo Komisijai kopā ar pamatojošu informāciju.

| (11) | Zinātnisko ieteikumu par anšoviem (Engraulis encrasicolus) ICES 8. apakšapgabalā (Biskajas līcis) 2022. gadam ICES izdeva tikai 2021. gada 17. decembrī. Ņemot vērā nepieciešamību noteikt KPN zvejas sezonas sākumam 2022. gada 1. janvārī, būtu jānosaka provizoriska KPN. Šī KPN būtu jānosaka 24 000 tonnu apmērā, un tā būtu jāattiecina uz laikposmu no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 30. jūnijam. Šāds līmenis aptuveni atbilstu nozvejai no minētā krājuma laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(11)

Zinātnisko ieteikumu par anšoviem (Engraulis encrasicolus) ICES 8. apakšapgabalā (Biskajas līcis) 2022. gadam ICES izdeva tikai 2021. gada 17. decembrī. Ņemot vērā nepieciešamību noteikt KPN zvejas sezonas sākumam 2022. gada 1. janvārī, būtu jānosaka provizoriska KPN. Šī KPN būtu jānosaka 24 000 tonnu apmērā, un tā būtu jāattiecina uz laikposmu no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 30. jūnijam. Šāds līmenis aptuveni atbilstu nozvejai no minētā krājuma laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 30. jūnijam.

| (12) | ICES 8.c, 8.d, 8.e rajonā un 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā trīs atsevišķas jūrasmēles sugas pārvalda, ievērojot vienu KPN. Tā kā vienam no minētajiem krājumiem, t.i., parastajai jūrasmēlei (Solea solea) ICES 8.c un 9.a rajonā, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2019/472 4. pantu, šai sugai būtu jānosaka atsevišķs nozvejas limits saskaņā ar MSY ieteikumu. |
| --- | --- |

(12)

ICES 8.c, 8.d, 8.e rajonā un 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā trīs atsevišķas jūrasmēles sugas pārvalda, ievērojot vienu KPN. Tā kā vienam no minētajiem krājumiem, t.i., parastajai jūrasmēlei (Solea solea) ICES 8.c un 9.a rajonā, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2019/472 4. pantu, šai sugai būtu jānosaka atsevišķs nozvejas limits saskaņā ar MSY ieteikumu.

| (13) | Zinātniskajā ieteikumā par plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumiem to sliktā saglabāšanās stāvokļa dēļ ieteiktas nulles apjoma nozvejas. Turklāt augsti izdzīvotības rādītāji liecina, ka izmešana par zvejas izraisītas plātņžaunzivju mirstības pieauguma iemeslu nav uzskatāma un to saglabāšanai nāktu par labu. Tāpēc šādu sugu zveja būtu jāaizliedz. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta a) apakšpunktu sugām, kuru zveja ir aizliegta, izkraušanas pienākumu nepiemēro. |
| --- | --- |

(13)

Zinātniskajā ieteikumā par plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumiem to sliktā saglabāšanās stāvokļa dēļ ieteiktas nulles apjoma nozvejas. Turklāt augsti izdzīvotības rādītāji liecina, ka izmešana par zvejas izraisītas plātņžaunzivju mirstības pieauguma iemeslu nav uzskatāma un to saglabāšanai nāktu par labu. Tāpēc šādu sugu zveja būtu jāaizliedz. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta a) apakšpunktu sugām, kuru zveja ir aizliegta, izkraušanas pienākumu nepiemēro.

| (14) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (3) ir izveidots Ziemeļjūras daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2018. gadā. Ar Regulu (ES) 2019/472 ir izveidots rietumu ūdeņu daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto regulu 1. panta 1. punktā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši mērķrādītājiem (FMSY
  diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti minētajās regulās. FMSY
  diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja atbilstoša zinātniska informācija nav pieejama, piezvejas sugu krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts Regulās (ES) 2018/973 un (ES) 2019/472. |
| --- | --- |

(14)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (3) ir izveidots Ziemeļjūras daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2018. gadā. Ar Regulu (ES) 2019/472 ir izveidots rietumu ūdeņu daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto regulu 1. panta 1. punktā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši mērķrādītājiem (FMSY
  diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti minētajās regulās. FMSY
  diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja atbilstoša zinātniska informācija nav pieejama, piezvejas sugu krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts Regulās (ES) 2018/973 un (ES) 2019/472.

| (15) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 7. pantu: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka minētās regulas 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim), jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu drīzu attiecīgā krājuma atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un prasīt minēto krājumu vai citu zvejniecības apzvejotu krājumu zvejas iespējas atbilstoši samazināt. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 7. pantu: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka minētās regulas 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim), jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu drīzu attiecīgā krājuma atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un prasīt minēto krājumu vai citu zvejniecības apzvejotu krājumu zvejas iespējas atbilstoši samazināt.

| (16) | Zilās tunzivs (Thunnus thynnus) KPN Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (4) noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Zilās tunzivs (Thunnus thynnus) KPN Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (4) noteikumiem.

| (17) | Krājumiem, par kuriem trūkst pietiekamu vai uzticamu datu, uz kuriem varētu balstīt krājuma apmēra aplēses, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām. |
| --- | --- |

(17)

Krājumiem, par kuriem trūkst pietiekamu vai uzticamu datu, uz kuriem varētu balstīt krājuma apmēra aplēses, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām.

| (18) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (5) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, to vidū elastības noteikumi par piesardzīgām un analītiskām KPN (3. un 4. pants). Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests vēl cits ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu racionālas un atbildīgas jūras bioloģisko resursu izmantošanas principa piemērošanu, KZP mērķu sasniegšanu un krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pants analītiskai KPN būtu jāpiemēro tikai tad, ja Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība netiek izmantota. |
| --- | --- |

(18)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (5) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, to vidū elastības noteikumi par piesardzīgām un analītiskām KPN (3. un 4. pants). Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests vēl cits ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu racionālas un atbildīgas jūras bioloģisko resursu izmantošanas principa piemērošanu, KZP mērķu sasniegšanu un krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pants analītiskai KPN būtu jāpiemēro tikai tad, ja Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība netiek izmantota.

| (19) | Ja KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt savu KPN. Būtu jānodrošina, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Ja KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt savu KPN. Būtu jānodrošina, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem.

| (20) | Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2022. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. |
| --- | --- |

(20)

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2022. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu.

| (21) | Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem. |
| --- | --- |

(21)

Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem.

| (22) | Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc attiecīgās zvejas iespējas būtu jāierobežo, šo sugu zvejai nosakot vispārēju aizliegumu. |
| --- | --- |

(22)

Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc attiecīgās zvejas iespējas būtu jāierobežo, šo sugu zvejai nosakot vispārēju aizliegumu.

| (23) | Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē (2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā) minētās konvencijas I un II papildinājumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet zvejo Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(23)

Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē (2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā) minētās konvencijas I un II papildinājumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet zvejo Savienības ūdeņos.

| (24) | Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (6) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(24)

Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (6) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (25) | Savienības KPN Grenlandes paltusam (Reinhardtius hippoglossoides) starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā neskar Savienības nostāju par pienācīgo Savienības daļu minētajā zvejniecībā. |
| --- | --- |

(25)

Savienības KPN Grenlandes paltusam (Reinhardtius hippoglossoides) starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā neskar Savienības nostāju par pienācīgo Savienības daļu minētajā zvejniecībā.

| (26) | Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā ir pieņēmusi saglabāšanas pasākumu, kurš attiecas uz abiem sarkanasaru (Sebastes marinus un Sebastes mentella) krājumiem Irmingera jūrā un piegulošajos ūdeņos un aizliedz minēto krājumu specializēto zveju. Turklāt, lai minimalizētu piezvejas, NEAFC ir aizliegusi zvejas darbības apgabalā, kurā uzturas sarkanasaru bari. Minētie pasākumi, kas pamatojas uz ICES ieteikumu par nulles apjoma nozveju, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Ieteikumu par sarkanasariem ICES 1. un 2. apakšapgabalā NEAFC neizdevās pieņemt. Minētajam krājumam attiecīgā KPN būtu jānosaka saskaņā ar NEAFC pausto Savienības nostāju. |
| --- | --- |

(26)

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā ir pieņēmusi saglabāšanas pasākumu, kurš attiecas uz abiem sarkanasaru (Sebastes marinus un Sebastes mentella) krājumiem Irmingera jūrā un piegulošajos ūdeņos un aizliedz minēto krājumu specializēto zveju. Turklāt, lai minimalizētu piezvejas, NEAFC ir aizliegusi zvejas darbības apgabalā, kurā uzturas sarkanasaru bari. Minētie pasākumi, kas pamatojas uz ICES ieteikumu par nulles apjoma nozveju, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Ieteikumu par sarkanasariem ICES 1. un 2. apakšapgabalā NEAFC neizdevās pieņemt. Minētajam krājumam attiecīgā KPN būtu jānosaka saskaņā ar NEAFC pausto Savienības nostāju.

| (27) | Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā, ņemot vērā ICES zinātnisko ieteikumu par 2022. gadu, būtu jānosaka KPN 1 766 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(27)

Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā, ņemot vērā ICES zinātnisko ieteikumu par 2022. gadu, būtu jānosaka KPN 1 766 tonnu apmērā.

| (28) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2021. gada gadskārtējā sanāksmē nolēma 2022. gadā saglabāt pašreizējās KPN attiecībā uz zilo tunzivi, zobenzivi (Xiphias gladius), Atlantijas zilo marlīnu (Makaira nigricans), un balto marlīnu (Tetrapturus albidus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un zilo haizivi (Prionace glauca). ICCAT arī noteica lielacu tunzivs (Thunnus obesus) KPN 62 000 tonnu apmērā 2022. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(28)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) 2021. gada gadskārtējā sanāksmē nolēma 2022. gadā saglabāt pašreizējās KPN attiecībā uz zilo tunzivi, zobenzivi (Xiphias gladius), Atlantijas zilo marlīnu (Makaira nigricans), un balto marlīnu (Tetrapturus albidus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un zilo haizivi (Prionace glauca). ICCAT arī noteica lielacu tunzivs (Thunnus obesus) KPN 62 000 tonnu apmērā 2022. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (29) | Lai samazinātu lielacu tunzivs un dzeltenspuru tunzivs mazuļu zvejas izraisīto mirstību, ICCAT arī noteica maksimālo limitu – 300 zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) vienam kuģim 2022. gadā un ZPI izmantošanas aizlieguma laikposmu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(29)

Lai samazinātu lielacu tunzivs un dzeltenspuru tunzivs mazuļu zvejas izraisīto mirstību, ICCAT arī noteica maksimālo limitu – 300 zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) vienam kuģim 2022. gadā un ZPI izmantošanas aizlieguma laikposmu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (30) | ICCAT arī pieņēma 15 gadu atjaunošanas plānu attiecībā uz garspuru tunzivi (Thunnus alalunga) Vidusjūrā no 2022. līdz 2036. gadam. 2022. gadam ICCAT noteica KPN attiecībā uz garspuru tunzivi Vidusjūrā 2 500 tonnu apmērā. Turklāt ICCAT, pamatojoties uz ieguves kontroles noteikumu, 2022.–2023. gada laikposmam pieņēma KPN 37 801 tonnu apmērā garspuru tunzivij Ziemeļatlantijā, lai šim krājumam pieņemtu ilgtermiņa pārvaldības procedūru. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(30)

ICCAT arī pieņēma 15 gadu atjaunošanas plānu attiecībā uz garspuru tunzivi (Thunnus alalunga) Vidusjūrā no 2022. līdz 2036. gadam. 2022. gadam ICCAT noteica KPN attiecībā uz garspuru tunzivi Vidusjūrā 2 500 tonnu apmērā. Turklāt ICCAT, pamatojoties uz ieguves kontroles noteikumu, 2022.–2023. gada laikposmam pieņēma KPN 37 801 tonnu apmērā garspuru tunzivij Ziemeļatlantijā, lai šim krājumam pieņemtu ilgtermiņa pārvaldības procedūru. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (31) | ICCAT 2021. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma arī atjaunošanas plānu attiecībā uz īsspuru mako (Isurus oxyrinchus) Ziemeļatlantijā, kas nozvejots saistībā ar citām ICCAT zvejniecībām, lai līdz 2070. gadam izbeigtu pārzveju un pakāpeniski sasniegtu tādus biomasas līmeņus, kas ir pietiekami, lai atbalstītu MSY. Atjaunošanas plānā ir iekļauts paturēšanas aizliegums uz diviem gadiem, sākot no 2022. gada. Kopējā zvejas izraisītā zivju mirstība tika noteikta ne vairāk kā 250 tonnu apmērā, līdz tiks sniegts jauns zinātniskais ieteikums. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(31)

ICCAT 2021. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma arī atjaunošanas plānu attiecībā uz īsspuru mako (Isurus oxyrinchus) Ziemeļatlantijā, kas nozvejots saistībā ar citām ICCAT zvejniecībām, lai līdz 2070. gadam izbeigtu pārzveju un pakāpeniski sasniegtu tādus biomasas līmeņus, kas ir pietiekami, lai atbalstītu MSY. Atjaunošanas plānā ir iekļauts paturēšanas aizliegums uz diviem gadiem, sākot no 2022. gada. Kopējā zvejas izraisītā zivju mirstība tika noteikta ne vairāk kā 250 tonnu apmērā, līdz tiks sniegts jauns zinātniskais ieteikums. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (32) | Saskaņā ar vairākiem ICCAT ieteikumiem Savienība pēc pieprasījuma ir tiesīga noteiktu procentuālo daļu no savas neizmantotās zvejas iespēju kvotas pārnest no 2020. gada uz 2022. gadu. Kamēr minētie ICCAT ieteikumi nav ieviesti Savienības tiesību aktos, atsevišķu dalībvalstu kvotas konkrētiem krājumiem būtu jānosaka, pamatojoties uz kopējo Savienības kvotu 2022. gadam, ko ICCAT noteikusi pirms neizmantoto kvotu pārnešanas vai ICCAT veiktajiem pārzvejoto daudzumu atskaitījumiem. Atsevišķu dalībvalstu kvotu pielāgojumi 2022. gadam, kas atspoguļo jebkādus pārnesumus un atskaitījumus, būtu jāveic vēlāk, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par pārnešanu un atskaitīšanu, piemēram, Regulu (EK) Nr. 847/96, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. pantu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar vairākiem ICCAT ieteikumiem Savienība pēc pieprasījuma ir tiesīga noteiktu procentuālo daļu no savas neizmantotās zvejas iespēju kvotas pārnest no 2020. gada uz 2022. gadu. Kamēr minētie ICCAT ieteikumi nav ieviesti Savienības tiesību aktos, atsevišķu dalībvalstu kvotas konkrētiem krājumiem būtu jānosaka, pamatojoties uz kopējo Savienības kvotu 2022. gadam, ko ICCAT noteikusi pirms neizmantoto kvotu pārnešanas vai ICCAT veiktajiem pārzvejoto daudzumu atskaitījumiem. Atsevišķu dalībvalstu kvotu pielāgojumi 2022. gadam, kas atspoguļo jebkādus pārnesumus un atskaitījumus, būtu jāveic vēlāk, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par pārnešanu un atskaitīšanu, piemēram, Regulu (EK) Nr. 847/96, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. pantu.

| (33) | Dažas dalībvalstis 2019. gadā pārzvejoja ziemeļu krājuma garspuru tunzivi, kā rezultātā tika pārzvejota kopējā Savienības kvota un ICCAT piemēroja atskaitījumus, neraugoties uz to, ka citas dalībvalstis tajā pašā gadā nebija pilnībā apguvušas savas individuālās kvotas. Lai risinātu šo īpašo situāciju, Padomes Regula (ES) 2021/92 (7) būtu jāgroza, nosakot ziemeļu krājuma garspuru tunzivs kvotas atsevišķām dalībvalstīm saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu un pamatojoties uz kopējo Savienības kvotu, ko 2021. gadam noteikusi ICCAT, pirms tiek veikti jebkādi pielāgojumi, kas saistīti ar dalībvalstu veiktu pārzveju vai nepietiekamu nozveju. Kvotu pielāgojumi tad būtu jāpiemēro, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par pārnešanu un atskaitījumiem, piemēram, Regulu (EK) Nr. 847/96, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. pantu, lai nodrošinātu, ka kopējā Savienības kvotā ziemeļu krājuma garspuru tunzivij tiek ņemti vērā ICCAT veiktie pielāgojumi. |
| --- | --- |

(33)

Dažas dalībvalstis 2019. gadā pārzvejoja ziemeļu krājuma garspuru tunzivi, kā rezultātā tika pārzvejota kopējā Savienības kvota un ICCAT piemēroja atskaitījumus, neraugoties uz to, ka citas dalībvalstis tajā pašā gadā nebija pilnībā apguvušas savas individuālās kvotas. Lai risinātu šo īpašo situāciju, Padomes Regula (ES) 2021/92 (7) būtu jāgroza, nosakot ziemeļu krājuma garspuru tunzivs kvotas atsevišķām dalībvalstīm saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu un pamatojoties uz kopējo Savienības kvotu, ko 2021. gadam noteikusi ICCAT, pirms tiek veikti jebkādi pielāgojumi, kas saistīti ar dalībvalstu veiktu pārzveju vai nepietiekamu nozveju. Kvotu pielāgojumi tad būtu jāpiemēro, pamatojoties uz Savienības noteikumiem par pārnešanu un atskaitījumiem, piemēram, Regulu (EK) Nr. 847/96, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. pantu, lai nodrošinātu, ka kopējā Savienības kvotā ziemeļu krājuma garspuru tunzivij tiek ņemti vērā ICCAT veiktie pielāgojumi.

| (34) | Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(34)

Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (35) | Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pārskatīja iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētajiem pasākumiem jau vajadzētu būt ieviestiem Savienības tiesību aktos. Pārskatītos dzeltenspuru tunzivs nozvejas limitus IOTC sekretariāts apstiprināja tikai pēc oficiālā iebildumu izteikšanas laikposma beigām 2021. gada 17. decembrī. Apstiprinātie pārskatītie dzeltenspuru tunzivs nozvejas limiti būtu vēlāk jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(35)

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pārskatīja iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētajiem pasākumiem jau vajadzētu būt ieviestiem Savienības tiesību aktos. Pārskatītos dzeltenspuru tunzivs nozvejas limitus IOTC sekretariāts apstiprināja tikai pēc oficiālā iebildumu izteikšanas laikposma beigām 2021. gada 17. decembrī. Apstiprinātie pārskatītie dzeltenspuru tunzivs nozvejas limiti būtu vēlāk jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (36) | Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks 2022. gada 24.–28. janvārī. Tāpēc pašreizējie pasākumi SPRFMO konvencijas apgabalā, kas ir funkcionāli saistīti ar KPN, būtu provizoriski jāsaglabā līdz ikgadējai sanāksmei un līdz kamēr tiek noteikta KPN 2022. gadam. |
| --- | --- |

(36)

Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks 2022. gada 24.–28. janvārī. Tāpēc pašreizējie pasākumi SPRFMO konvencijas apgabalā, kas ir funkcionāli saistīti ar KPN, būtu provizoriski jāsaglabā līdz ikgadējai sanāksmei un līdz kamēr tiek noteikta KPN 2022. gadam.

| (37) | Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 2021. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma jaunus tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības pasākumus 2022.–2024. gada laikposmam, kuros bija ietverta aktīvo ZPI skaita pārskatīšana. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(37)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 2021. gada gadskārtējā sanāksmē pieņēma jaunus tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības pasākumus 2022.–2024. gada laikposmam, kuros bija ietverta aktīvo ZPI skaita pārskatīšana. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (38) | Dienvidu tunzivs saglabāšanas komisija (CCSBT) 2021. gada gadskārtējā sanāksmē noteica ikgadējo dienvidu tunzivs (Thunnus maccoyii) KPN trīs gadu laikposmam (2021.–2023. gads) tādā pašā līmenī kā iepriekšējam trīs gadu laikposmam. Minētais pasākums būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(38)

Dienvidu tunzivs saglabāšanas komisija (CCSBT) 2021. gada gadskārtējā sanāksmē noteica ikgadējo dienvidu tunzivs (Thunnus maccoyii) KPN trīs gadu laikposmam (2021.–2023. gads) tādā pašā līmenī kā iepriekšējam trīs gadu laikposmam. Minētais pasākums būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (39) | Savā 2021. gada gadskārtējā sanāksmē Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) nolēma līdz tās 2023. gada gadskārtējai sanāksmei saglabāt lielāko daļu pašreizējo KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Patagonijas ilkņzivju (Dissostichus eleginoides) un dziļūdens sarkankrabju (Chaceon spp.) KPN tika nedaudz samazinātas. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(39)

Savā 2021. gada gadskārtējā sanāksmē Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) nolēma līdz tās 2023. gada gadskārtējai sanāksmei saglabāt lielāko daļu pašreizējo KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Patagonijas ilkņzivju (Dissostichus eleginoides) un dziļūdens sarkankrabju (Chaceon spp.) KPN tika nedaudz samazinātas. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (40) | Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā nolēma saglabāt pašreizējos pasākumus, kas piemērojami WCPFC konvencijas apgabalā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(40)

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā nolēma saglabāt pašreizējos pasākumus, kas piemērojami WCPFC konvencijas apgabalā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (41) | Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 43. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2022. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(41)

Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 43. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2022. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (42) | Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) 8. sanāksmē 2021. gadā tika saglabātas KPN, kas 2020. gadā pieņemtas attiecībā uz minētā nolīguma aptvertajiem krājumiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(42)

Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) 8. sanāksmē 2021. gadā tika saglabātas KPN, kas 2020. gadā pieņemtas attiecībā uz minētā nolīguma aptvertajiem krājumiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (43) | Attiecībā uz sniega krabju (Chionoecetes spp.) zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru 1920. gada 9. februāra līgums attiecībā uz Špicbergenu (Svalbāra) (1920. gada Parīzes līgums) piešķir visām minētā līguma pusēm vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem ūdeņos ap Svalbāru, arī attiecībā uz zveju. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts vairākās Norvēģijai adresētās verbālnotās, no kurām jaunākās ir datētas ar 2021. gada 26. februāri un 2021. gada 28. jūniju. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju izmantošana ūdeņos ap Svalbāru notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā saskaņā ar attiecīgajiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas un 1920. gada Parīzes līguma noteikumiem atrodas šis apgabals, ir lietderīgi noteikt, cik kuģiem ir atļauts veikt šādu zveju. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2022. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā primārā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz sniega krabju (Chionoecetes spp.) zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru 1920. gada 9. februāra līgums attiecībā uz Špicbergenu (Svalbāra) (1920. gada Parīzes līgums) piešķir visām minētā līguma pusēm vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem ūdeņos ap Svalbāru, arī attiecībā uz zveju. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts vairākās Norvēģijai adresētās verbālnotās, no kurām jaunākās ir datētas ar 2021. gada 26. februāri un 2021. gada 28. jūniju. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju izmantošana ūdeņos ap Svalbāru notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā saskaņā ar attiecīgajiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas un 1920. gada Parīzes līguma noteikumiem atrodas šis apgabals, ir lietderīgi noteikt, cik kuģiem ir atļauts veikt šādu zveju. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2022. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā primārā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm.

| (44) | Tā kā diskusijas ar Norvēģiju par vienlīdzīgu un nediskriminējošu to Savienības flotu piekļuvi Svalbāras ūdeņiem, kuras zvejo mencas (Gadus morhua) minētajā apgabalā, turpinās un tās būtu jānoslēdz 2022. gada sākumā, ir lietderīgi, ka Savienība 2022. gada pirmajam ceturksnim nosaka provizorisku Savienības kvotu. Minētās provizoriskās kvotas apjoms būtu jānosaka 4 500 tonnu apmērā, ņemot vērā zvejas sezonalitāti. Kvotas būtu jāpiešķir dalībvalstīm, saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/277/EEK (8), ņemot vērā pielāgojumus, kas nepieciešami saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības un kas nepieciešami saistībā ar Savienības provizoriskās kvotas līmeni un attiecīgā krājuma Savienības daļas līmeni. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā diskusijas ar Norvēģiju par vienlīdzīgu un nediskriminējošu to Savienības flotu piekļuvi Svalbāras ūdeņiem, kuras zvejo mencas (Gadus morhua) minētajā apgabalā, turpinās un tās būtu jānoslēdz 2022. gada sākumā, ir lietderīgi, ka Savienība 2022. gada pirmajam ceturksnim nosaka provizorisku Savienības kvotu. Minētās provizoriskās kvotas apjoms būtu jānosaka 4 500 tonnu apmērā, ņemot vērā zvejas sezonalitāti. Kvotas būtu jāpiešķir dalībvalstīm, saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/277/EEK (8), ņemot vērā pielāgojumus, kas nepieciešami saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības un kas nepieciešami saistībā ar Savienības provizoriskās kvotas līmeni un attiecīgā krājuma Savienības daļas līmeni.

| (45) | Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas Savienības ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (9), ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas Savienības ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (9), ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos.

| (46) | Daži noteikumi būtu jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikā no 2022. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2023. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam. |
| --- | --- |

(46)

Daži noteikumi būtu jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikā no 2022. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2023. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam.

| (47) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras atļaut individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu; piešķirt jūrā pavadāmas papildu dienas par pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī noteikt izklājlapu formātu, kādā vācama un iesūtāma informācija par jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras Komisijai būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras atļaut individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu; piešķirt jūrā pavadāmas papildu dienas par pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī noteikt izklājlapu formātu, kādā vācama un iesūtāma informācija par jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras Komisijai būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (48) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus par konkrētiem reģioniem, kam būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas sākumdiena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(48)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus par konkrētiem reģioniem, kam būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas sākumdiena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (49) | Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņēma 2021. gada beigās, un tie kļuva piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2021. gada 1. decembrī, ir lietderīgi attiecīgos šīs regulas noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. Turklāt saskaņā ar ICCAT noteikumiem dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to kuģi neizmanto ZPI 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma laikposma sākuma, t. i., no 2021. gada 17. decembra. |
| --- | --- |

(49)

Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņēma 2021. gada beigās, un tie kļuva piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2021. gada 1. decembrī, ir lietderīgi attiecīgos šīs regulas noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. Turklāt saskaņā ar ICCAT noteikumiem dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to kuģi neizmanto ZPI 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma laikposma sākuma, t. i., no 2021. gada 17. decembra.

| (50) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un minētā nolīguma īstenošanas protokolā (11) par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai 2022. gadā pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un minētā nolīguma īstenošanas protokolā (11) par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai 2022. gadā pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (51) | Savienība, Apvienotā Karaliste un Norvēģija 2021. gadā rīkoja trīspusējas apspriešanās par sešiem kopīgiem un kopīgi pārvaldītiem krājumiem Ziemeļjūras apgabalā, lai vienotos par minēto krājumu pārvaldību, tostarp par zvejas iespējām nākamajam gadam. Šīs apspriešanās notika no 2021. gada 28. oktobra līdz 10. decembrim, pamatojoties uz Savienības nostāju, par kuru vienojās Padome. Apspriešanos iznākumi tika dokumentēti saskaņotā protokolā, ko 2021. gada 10. decembrī parakstīja Savienības, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas delegāciju vadītāji. Tāpēc tiek ierosināts attiecīgās zvejas iespējas noteikt līmenī, par ko panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, kopā ar citiem saskaņotā protokola noteikumiem. |
| --- | --- |

(51)

Savienība, Apvienotā Karaliste un Norvēģija 2021. gadā rīkoja trīspusējas apspriešanās par sešiem kopīgiem un kopīgi pārvaldītiem krājumiem Ziemeļjūras apgabalā, lai vienotos par minēto krājumu pārvaldību, tostarp par zvejas iespējām nākamajam gadam. Šīs apspriešanās notika no 2021. gada 28. oktobra līdz 10. decembrim, pamatojoties uz Savienības nostāju, par kuru vienojās Padome. Apspriešanos iznākumi tika dokumentēti saskaņotā protokolā, ko 2021. gada 10. decembrī parakstīja Savienības, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas delegāciju vadītāji. Tāpēc tiek ierosināts attiecīgās zvejas iespējas noteikt līmenī, par ko panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, kopā ar citiem saskaņotā protokola noteikumiem.

| (52) | Savienība un Norvēģija 2021. gadā rīkoja divpusējas apspriešanās par diviem kopīgiem un kopīgi pārvaldītiem krājumiem Skageraka apgabalā, lai vienotos par minēto krājumu pārvaldību, tostarp par zvejas iespējām nākamajam gadam, kā arī par apmaiņu ar zvejas iespējām. Šīs apspriešanās notika no 2021. gada 8. novembra līdz 10. decembrim, pamatojoties uz Savienības nostāju, par kuru vienojās Padome. Apspriešanos iznākums tika dokumentēti trīs saskaņotajos protokolos, kurus 2021. gada 10. decembrī parakstīja Savienības un Norvēģijas delegāciju vadītāji. Tāpēc tiek ierosināts attiecīgās zvejas iespējas noteikt, īstenojot saskaņoto protokolu ar Norvēģiju, kopā ar citiem saskaņotā protokola noteikumiem. |
| --- | --- |

(52)

Savienība un Norvēģija 2021. gadā rīkoja divpusējas apspriešanās par diviem kopīgiem un kopīgi pārvaldītiem krājumiem Skageraka apgabalā, lai vienotos par minēto krājumu pārvaldību, tostarp par zvejas iespējām nākamajam gadam, kā arī par apmaiņu ar zvejas iespējām. Šīs apspriešanās notika no 2021. gada 8. novembra līdz 10. decembrim, pamatojoties uz Savienības nostāju, par kuru vienojās Padome. Apspriešanos iznākums tika dokumentēti trīs saskaņotajos protokolos, kurus 2021. gada 10. decembrī parakstīja Savienības un Norvēģijas delegāciju vadītāji. Tāpēc tiek ierosināts attiecīgās zvejas iespējas noteikt, īstenojot saskaņoto protokolu ar Norvēģiju, kopā ar citiem saskaņotā protokola noteikumiem.

| (53) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem un attiecīgā krājuma atjaunošanu, būtu jānosaka Ziemeļjūras mencas zvejas iespējas. Funkcionāli saistīti pasākumi, par kuriem panākta kopīga vienošanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, būtu jāsaglabā, lai nodrošinātu krājuma atjaunošanu un ilgtermiņa ilgtspējīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(53)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem un attiecīgā krājuma atjaunošanu, būtu jānosaka Ziemeļjūras mencas zvejas iespējas. Funkcionāli saistīti pasākumi, par kuriem panākta kopīga vienošanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, būtu jāsaglabā, lai nodrošinātu krājuma atjaunošanu un ilgtermiņa ilgtspējīgu pārvaldību.

| (54) | ICES 2019. gadā norādīja, ka siļķu (Clupea harengus) nozvejai 3.a rajonā vajadzētu būt pēc iespējas tuvākai nulles apjomam, ņemot vērā to, ka bez papildu apgabala vai laika ierobežojuma siļķu zvejai Baltijas jūras rietumdaļas pavasara nārsta (WBSS) siļķu nozveja būtu neizbēgama. Jaunākā ICES informācija liecina, ka pieaug WBSS siļķu sajaukšanās ar Ziemeļjūras siļķēm Skagerakā un Ziemeļjūrā, kur lielākā daļa WBSS siļķu nozveju tagad notiek Skagerakā un – mazākā mērā – Ziemeļjūras austrumdaļā. |
| --- | --- |

(54)

ICES 2019. gadā norādīja, ka siļķu (Clupea harengus) nozvejai 3.a rajonā vajadzētu būt pēc iespējas tuvākai nulles apjomam, ņemot vērā to, ka bez papildu apgabala vai laika ierobežojuma siļķu zvejai Baltijas jūras rietumdaļas pavasara nārsta (WBSS) siļķu nozveja būtu neizbēgama. Jaunākā ICES informācija liecina, ka pieaug WBSS siļķu sajaukšanās ar Ziemeļjūras siļķēm Skagerakā un Ziemeļjūrā, kur lielākā daļa WBSS siļķu nozveju tagad notiek Skagerakā un – mazākā mērā – Ziemeļjūras austrumdaļā.

| (55) | Savienības un Norvēģijas divpusējo apspriešanos saskaņotajā protokolā par Skageraku Savienība apņemas ierobežot savas faktiskās nozvejas Skagerakā līdz 969 tonnām, savukārt Norvēģija piekrita vismaz 95 % no savas kvotas nodot Ziemeļjūrai, lai aizsargātu WBSS siļķes. Attiecīgi tiek ierosināts ierobežot C (HER/03A.) un D (HER/03A-BC) flotu kopējās nozvejas attiecīgajām dalībvalstīm, pievienojot minēto kvotu KPN tabulām īpaša nosacījuma zemsvītras piezīmi, vienlaikus saglabājot kvotu līmeni tabulās, lai atspoguļotu relatīvo stabilitāti un regulētu saistīto elastību starp apgabaliem (IAF). Norvēģijas gadījumā maksimālās faktiskās nozvejas, kas varētu notikt Savienības ūdeņos ICES 3.a zonā, atbilstu 167 tonnām (5 % no tās kvotas). |
| --- | --- |

(55)

Savienības un Norvēģijas divpusējo apspriešanos saskaņotajā protokolā par Skageraku Savienība apņemas ierobežot savas faktiskās nozvejas Skagerakā līdz 969 tonnām, savukārt Norvēģija piekrita vismaz 95 % no savas kvotas nodot Ziemeļjūrai, lai aizsargātu WBSS siļķes. Attiecīgi tiek ierosināts ierobežot C (HER/03A.) un D (HER/03A-BC) flotu kopējās nozvejas attiecīgajām dalībvalstīm, pievienojot minēto kvotu KPN tabulām īpaša nosacījuma zemsvītras piezīmi, vienlaikus saglabājot kvotu līmeni tabulās, lai atspoguļotu relatīvo stabilitāti un regulētu saistīto elastību starp apgabaliem (IAF). Norvēģijas gadījumā maksimālās faktiskās nozvejas, kas varētu notikt Savienības ūdeņos ICES 3.a zonā, atbilstu 167 tonnām (5 % no tās kvotas).

| (56) | Saskaņā ar 13.11. punktu Savienības un Norvēģijas divpusējo apspriešanos saskaņotajā protokolā par Skageraku Norvēģijai un Savienībai vajadzētu spēt zvejot līdz 100 % no to Skageraka siļķu kvotas Ziemeļjūrā, lai aizsargātu WBSS siļķes. Kamēr nav pabeigtas divpusējās apspriešanās ar Apvienoto Karalisti par 2022. gadu, 20. decembrī nebija iespējams apstiprināt, ka tiks saglabāta IAF Apvienotās Karalistes ūdeņos 2022. gadam attiecībā uz HER/03A. Tāpēc attiecīgajās C flotu zemsvītras piezīmēs ir skaidri jānorāda, ka IAF Apvienotās Karalistes ūdeņos nebūtu piemērojama, kamēr Savienība un Apvienotā Karaliste, divpusēji apspriežoties starp minētajām divām pusēm, nav vienojušās par šādu elastību. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar 13.11. punktu Savienības un Norvēģijas divpusējo apspriešanos saskaņotajā protokolā par Skageraku Norvēģijai un Savienībai vajadzētu spēt zvejot līdz 100 % no to Skageraka siļķu kvotas Ziemeļjūrā, lai aizsargātu WBSS siļķes. Kamēr nav pabeigtas divpusējās apspriešanās ar Apvienoto Karalisti par 2022. gadu, 20. decembrī nebija iespējams apstiprināt, ka tiks saglabāta IAF Apvienotās Karalistes ūdeņos 2022. gadam attiecībā uz HER/03A. Tāpēc attiecīgajās C flotu zemsvītras piezīmēs ir skaidri jānorāda, ka IAF Apvienotās Karalistes ūdeņos nebūtu piemērojama, kamēr Savienība un Apvienotā Karaliste, divpusēji apspriežoties starp minētajām divām pusēm, nav vienojušās par šādu elastību.

| (57) | Savienības un Norvēģijas divpusējo apspriešanos saskaņotā protokola par Skageraku 13.12. punktā Savienība paziņoja par savu nodomu izmantot zināmu elastību Ziemeļjūras 4.a un 4.b apgabalā, kas atbilst Savienības daļai – 5,7 % – no A flotes līmeņa jeb 21 038 tonnām. |
| --- | --- |

(57)

Savienības un Norvēģijas divpusējo apspriešanos saskaņotā protokola par Skageraku 13.12. punktā Savienība paziņoja par savu nodomu izmantot zināmu elastību Ziemeļjūras 4.a un 4.b apgabalā, kas atbilst Savienības daļai – 5,7 % – no A flotes līmeņa jeb 21 038 tonnām.

| (58) | Savienība rīkoja ikgadējās divpusējas apspriešanās ar Fēru salām par kvotu apmaiņu un savstarpēju piekļuvi 2022. gadam. Minētās apspriešanās iznākumā līgums 2021. gadā netika noslēgts. |
| --- | --- |

(58)

Savienība rīkoja ikgadējās divpusējas apspriešanās ar Fēru salām par kvotu apmaiņu un savstarpēju piekļuvi 2022. gadam. Minētās apspriešanās iznākumā līgums 2021. gadā netika noslēgts.

| (59) | Saskaņā ar 498. panta 2. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, (12) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) Savienībai un Apvienotajai Karalistei ik gadus ir jāapspriežas, lai līdz katra gada 10. decembrim vienotos par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 35. pielikumā uzskaitīto krājumu KPN nākamajam gadam. Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. panta 2. punktu, ja par šādām KPN nav panākta vienošanās līdz 20. decembrim, Pusēm ir jānosaka provizoriskas KPN. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar 498. panta 2. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, (12) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) Savienībai un Apvienotajai Karalistei ik gadus ir jāapspriežas, lai līdz katra gada 10. decembrim vienotos par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 35. pielikumā uzskaitīto krājumu KPN nākamajam gadam. Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. panta 2. punktu, ja par šādām KPN nav panākta vienošanās līdz 20. decembrim, Pusēm ir jānosaka provizoriskas KPN.

| (60) | Divpusējās apspriešanās ar Apvienoto Karalisti tika pabeigtas 21.decembrī. Tas bija par vēlu, lai iznākums tiktu iekļauts šajā regulā, ņemot vērā to, ka tā būtu jāsāk piemērot ar 2022. gada 1. janvāri. Tādēļ Padomei, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un piekrastes valstu tiesības un pienākumus, kā arī to suverenitāti un jurisdikciju, būtu jānosaka provizoriskas KPN, kas jānozvejo Savienības un starptautiskajos ūdeņos, kā arī ūdeņos, kuriem Savienības zvejas kuģiem piekļuvi ir piešķīrušas trešās valstis. Apspriešanās, kas tika rīkota saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 498. pantu, iznākums, kā tas pausts 2021. gada 21. decembrī parakstītajā rakstiskajā protokolā, būtu jāatspoguļo šīs regulas grozījumā, kas būtu jāpieņem cik vien ātri iespējams. |
| --- | --- |

(60)

Divpusējās apspriešanās ar Apvienoto Karalisti tika pabeigtas 21.decembrī. Tas bija par vēlu, lai iznākums tiktu iekļauts šajā regulā, ņemot vērā to, ka tā būtu jāsāk piemērot ar 2022. gada 1. janvāri. Tādēļ Padomei, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un piekrastes valstu tiesības un pienākumus, kā arī to suverenitāti un jurisdikciju, būtu jānosaka provizoriskas KPN, kas jānozvejo Savienības un starptautiskajos ūdeņos, kā arī ūdeņos, kuriem Savienības zvejas kuģiem piekļuvi ir piešķīrušas trešās valstis. Apspriešanās, kas tika rīkota saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 498. pantu, iznākums, kā tas pausts 2021. gada 21. decembrī parakstītajā rakstiskajā protokolā, būtu jāatspoguļo šīs regulas grozījumā, kas būtu jāpieņem cik vien ātri iespējams.

| (61) | Provizoriskajām KPN vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu juridisko noteiktību Savienības operatoriem un nodrošinātu ilgtspējīgu zvejas darbību turpināšanu līdz tiek pieņemts šāds grozījums. |
| --- | --- |

(61)

Provizoriskajām KPN vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu juridisko noteiktību Savienības operatoriem un nodrošinātu ilgtspējīgu zvejas darbību turpināšanu līdz tiek pieņemts šāds grozījums.

| (62) | Minētās pieejas pamatā ir Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka, ja vienošanās par kāda minētā nolīguma 35. pielikumā vai 36. pielikuma A un B tabulā uzskaitīta krājuma KPN joprojām nav panākta, katra Puse nosaka provizorisku KPN, kas atbilst ICES ieteiktajam apjomam un ir piemērojama no 1. janvāra. Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. panta 3., 4. un 5. punktu, un atkāpjoties no minētā panta 2. punkta, īpašo krājumu KPN ir jānosaka saskaņā ar pamatnostādnēm, kas Specializētajai zvejniecības komitejai bija jāpieņem līdz 2021. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(62)

Minētās pieejas pamatā ir Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka, ja vienošanās par kāda minētā nolīguma 35. pielikumā vai 36. pielikuma A un B tabulā uzskaitīta krājuma KPN joprojām nav panākta, katra Puse nosaka provizorisku KPN, kas atbilst ICES ieteiktajam apjomam un ir piemērojama no 1. janvāra. Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. panta 3., 4. un 5. punktu, un atkāpjoties no minētā panta 2. punkta, īpašo krājumu KPN ir jānosaka saskaņā ar pamatnostādnēm, kas Specializētajai zvejniecības komitejai bija jāpieņem līdz 2021. gada 1. jūlijam.

| (63) | Tāpēc kā vispārēja pieeja Savienības provizoriskās zvejas iespējas būtu jābalsta uz ICES ieteikumu 2022. gadam. Tām būtu jāatbilst Savienības daļai, par kuru panākta vienošanās saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc kā vispārēja pieeja Savienības provizoriskās zvejas iespējas būtu jābalsta uz ICES ieteikumu 2022. gadam. Tām būtu jāatbilst Savienības daļai, par kuru panākta vienošanās saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu.

| (64) | Neskarot pamatnostādnes attiecībā uz īpašajiem krājumiem un ņemot vērā to, ka tās vēl nav pieņemtas, minēto krājumu KPN būtu jāatbilst Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. pantam. |
| --- | --- |

(64)

Neskarot pamatnostādnes attiecībā uz īpašajiem krājumiem un ņemot vērā to, ka tās vēl nav pieņemtas, minēto krājumu KPN būtu jāatbilst Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 499. pantam.

| (65) | Provizoriskajām KPN būtu jāatbilst arī piemērojamajam Savienības tiesiskajam regulējumam, jo īpaši Regulas (ES) 2019/472 4. pantam, 5. panta 3. punktam un 8. pantam un Regulas (ES) 2018/973 4. pantam, 5. panta 3. punktam un 7. pantam. |
| --- | --- |

(65)

Provizoriskajām KPN būtu jāatbilst arī piemērojamajam Savienības tiesiskajam regulējumam, jo īpaši Regulas (ES) 2019/472 4. pantam, 5. panta 3. punktam un 8. pantam un Regulas (ES) 2018/973 4. pantam, 5. panta 3. punktam un 7. pantam.

| (66) | Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozvejas. Ja minēto krājumu provizoriskās KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tostarp piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību minētajiem krājumiem panākt labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi zvejot MSY, ir lietderīgi noteikt provizoriskas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un minēto krājumu piezveju novēršanu. Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas provizoriskās KPN, zvejas iespējas zvejniecībās, kas minētos krājumus apzvejo, būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozvejas. Ja minēto krājumu provizoriskās KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tostarp piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību minētajiem krājumiem panākt labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi zvejot MSY, ir lietderīgi noteikt provizoriskas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un minēto krājumu piezveju novēršanu. Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas provizoriskās KPN, zvejas iespējas zvejniecībās, kas minētos krājumus apzvejo, būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim.

| (67) | Kā vispārēju pieeju, ir provizoriskās KPN pamatā vajadzētu būt Padomes 2021. gadam pieņemto KPN pārnešana, piemērojot 25 % attiecību pret šiem 2021. gada KPN līmeņiem, lai aptvertu 2022. gada pirmo ceturksni. Minētā pieeja neskar galīgās KPN. |
| --- | --- |

(67)

Kā vispārēju pieeju, ir provizoriskās KPN pamatā vajadzētu būt Padomes 2021. gadam pieņemto KPN pārnešana, piemērojot 25 % attiecību pret šiem 2021. gada KPN līmeņiem, lai aptvertu 2022. gada pirmo ceturksni. Minētā pieeja neskar galīgās KPN.

| (68) | Tie krājumi, kuriem būtu jāpiemēro procentuālā daļa, kas pārsniedz 25 %, būtu jānosaka pamatojoties uz analīzi par dalībvalstu kvotu apguvi pēdējo četru gadu (2018.–2021. gada) pirmajos ceturkšņos. Provizoriskās KPN ir novērtētas saskaņā ar zinātnisko ieteikumu un ņemot vērā Savienības daļas, kas noteiktas Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā un tās nepārsniedz galīgās KPN, par kurām panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti. Minētajām palielinātajām provizoriskajām KPN būtu jāatbilst ICES ieteikumam, piemērojamajam Savienības tiesiskajam regulējumam un Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam. Tās ļaus Savienības zvejas kuģiem izmantot zvejas iespējas, uz kurām tiem ir tiesības un kuras tiem citādi tiktu liegtas attiecīgo krājumu zvejas sezonalitātes dēļ. |
| --- | --- |

(68)

Tie krājumi, kuriem būtu jāpiemēro procentuālā daļa, kas pārsniedz 25 %, būtu jānosaka pamatojoties uz analīzi par dalībvalstu kvotu apguvi pēdējo četru gadu (2018.–2021. gada) pirmajos ceturkšņos. Provizoriskās KPN ir novērtētas saskaņā ar zinātnisko ieteikumu un ņemot vērā Savienības daļas, kas noteiktas Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā un tās nepārsniedz galīgās KPN, par kurām panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti. Minētajām palielinātajām provizoriskajām KPN būtu jāatbilst ICES ieteikumam, piemērojamajam Savienības tiesiskajam regulējumam un Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam. Tās ļaus Savienības zvejas kuģiem izmantot zvejas iespējas, uz kurām tiem ir tiesības un kuras tiem citādi tiktu liegtas attiecīgo krājumu zvejas sezonalitātes dēļ.

| (69) | Šis līmenis principā tiek uzskatīts par pietiekamu Savienības zvejas kuģiem vismaz līdz 2022. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(69)

Šis līmenis principā tiek uzskatīts par pietiekamu Savienības zvejas kuģiem vismaz līdz 2022. gada 31. martam.

| (70) | Savienība ir apspriedusies ar Apvienoto Karalisti par pieeju provizorisko KPN noteikšanai. |
| --- | --- |

(70)

Savienība ir apspriedusies ar Apvienoto Karalisti par pieeju provizorisko KPN noteikšanai.

| (71) | Ziemeļeiropas labraka krājums ir kopīgs ar Apvienoto Karalisti, tādēļ attiecībā uz šo krājumu būtu jānosaka provizoriski pasākumi 2022. gada pirmajam ceturksnim, gaidot apspriešanos ar Apvienoto Karalisti iznākuma īstenošanu. |
| --- | --- |

(71)

Ziemeļeiropas labraka krājums ir kopīgs ar Apvienoto Karalisti, tādēļ attiecībā uz šo krājumu būtu jānosaka provizoriski pasākumi 2022. gada pirmajam ceturksnim, gaidot apspriešanos ar Apvienoto Karalisti iznākuma īstenošanu.

| (72) | Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma piemērošanu un dažu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, vairākiem krājumiem būtu jāizveido kvotu apmaiņas mehānisms. |
| --- | --- |

(72)

Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma piemērošanu un dažu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, vairākiem krājumiem būtu jāizveido kvotu apmaiņas mehānisms.

| (73) | Lai varētu aizsargāt nārsta vietas un ierobežot zivju mazuļu nozveju, būtu jāturpina sezonāli zvejas aizliegumi tūbīšu (Ammodytes spp.) zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

(73)

Lai varētu aizsargāt nārsta vietas un ierobežot zivju mazuļu nozveju, būtu jāturpina sezonāli zvejas aizliegumi tūbīšu (Ammodytes spp.) zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

| a) | nozvejas limitus 2022. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2023. gadam; |
| --- | --- |

a)

nozvejas limitus 2022. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2023. gadam;

| b) | zvejas piepūles limitus 2022. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

b)

zvejas piepūles limitus 2022. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim;

| c) | dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

c)

dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

| a) | Savienības zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

a)

Savienības zvejas kuģiem;

| b) | trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2.   Šo regulu piemēro arī:

| a) | konkrētā atpūtas zvejā, kā tas ir konkrēti minēts attiecīgajos šīs regulas noteikumos; un |
| --- | --- |

a)

konkrētā atpūtas zvejā, kā tas ir konkrēti minēts attiecīgajos šīs regulas noteikumos; un

| b) | komerciālām zvejniecībām, kas darbojas no krasta. |
| --- | --- |

b)

komerciālām zvejniecībām, kas darbojas no krasta.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

| b) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta kontekstā; |
| --- | --- |

b)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta kontekstā;

| c) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

c)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| d) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:






  i) | zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, ir zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma, |
| --- | --- | --- |

d)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)

zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, ir zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma,

| ii) | visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; |
| --- | --- |

ii)

visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

| e) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

e)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| f) | “analītisks novērtējums” ir kvantitatīvs konkrēta krājuma tendenču izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmāku nozveju iespējām; |
| --- | --- |

f)

“analītisks novērtējums” ir kvantitatīvs konkrēta krājuma tendenču izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmāku nozveju iespējām;

| g) | “linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (13) 6. panta 34. punktā; |
| --- | --- |

g)

“linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (13) 6. panta 34. punktā;

13

| h) | “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

h)

“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

| i) | “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā; |
| --- | --- |

i)

“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;

| j) | “instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu; |
| --- | --- |

j)

“instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu;

| k) | “ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZIP) vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses; |
| --- | --- |

k)

“ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZIP) vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses;

| l) | “FMSY
  punktvērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |
| --- | --- |

l)

“FMSY
  punktvērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

FMSY

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (14) III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (14) III pielikumā;

ICES

14

| b) | “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

b)

“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| c) | “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei; |
| --- | --- |

c)

“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei;

| d) | “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 53° 30' N 15° 00' W, |
| --- | --- | --- |

d)

“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

53° 30' N 15° 00' W,

| — | 53° 30' N 11° 00' W, |
| --- | --- |

—

53° 30' N 11° 00' W,

| — | 51° 30' N 11° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 30' N 11° 00' W,

| — | 51° 30' N 13° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 30' N 13° 00' W,

| — | 51° 00' N 13° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 00' N 13° 00' W,

| — | 51° 00' N 15° 00' W; |
| --- | --- |

—

51° 00' N 15° 00' W;

| e) | “ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- | --- |

e)

“ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 00' N 9° 00' W,

| — | 43° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 00' N 10° 00' W,

| — | 43° 30' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 30' N 10° 00' W,

| — | 43° 30' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 30' N 9° 00' W,

| — | 44° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 9° 00' W,

| — | 44° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 8° 00' W,

| — | 43° 30' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

43° 30' N 8° 00' W;

| f) | “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- | --- |

f)

“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 00' N 8° 00' W,

| — | 43° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 00' N 10° 00' W,

| — | 42° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

42° 00' N 10° 00' W,

| — | 42° 00' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

42° 00' N 8° 00' W;

| g) | “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 42° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- | --- |

g)

“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

42° 00' N 8° 00' W,

| — | 42° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

42° 00' N 10° 00' W,

| — | 38° 30' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

38° 30' N 10° 00' W,

| — | 38° 30' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

38° 30' N 9° 00' W,

| — | 40° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

40° 00' N 9° 00' W,

| — | 40° 00' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

40° 00' N 8° 00' W;

| h) | “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus; |
| --- | --- |

h)

“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus;

ICES

| i) | “ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 30' N 6° 00' W, |
| --- | --- | --- |

i)

“ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 30' N 6° 00' W,

| — | 44° 00' N 6° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 6° 00' W,

| — | 44° 00' N 2° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 2° 00' W,

| — | 43° 30' N 2° 00' W; |
| --- | --- |

—

43° 30' N 2° 00' W;

| j) | “Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7o 23' 48′′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

j)

“Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7o 23' 48′′ rietumu garuma;

ICES

o

| k) | “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 (15) 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

k)

“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 (15) 2. panta a) punktā;

CCAMLR

15

| l) | “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (16) II pielikumā; |
| --- | --- |

l)

“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (16) II pielikumā;

CECAF

16

| m) | “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (Antigvas konvencija) (17); |
| --- | --- |

m)

“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (Antigvas konvencija) (17);

IATTC

17

| n) | “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (18); |
| --- | --- |

n)

“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (18);

ICCAT

18

| o) | “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (19); |
| --- | --- |

o)

“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (19);

IOTC

19

| p) | “NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 (20) III pielikumā; |
| --- | --- |

p)

“NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 (20) III pielikumā;

NAFO

20

| q) | “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (21); |
| --- | --- |

q)

“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (21);

SEAFO

21

| r) | “SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (22); |
| --- | --- |

r)

“SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (22);

SIOFA

22

| s) | “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (23); |
| --- | --- |

s)

“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (23);

SPRFMO

23

| t) | “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24); |
| --- | --- |

t)

“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24);

WCPFC

24

| u) | “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo jūru platums; |
| --- | --- |

u)

“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo jūru platums;

| v) | “IATTC un WCPFC konvencijas apgabalu pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:






  — | 150o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

v)

“IATTC un WCPFC konvencijas apgabalu pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

IATTC

WCPFC

—

150o rietumu garuma meridiāns,

o

| — | 130o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

130o rietumu garuma meridiāns,

o

| — | 4o dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4o dienvidu platuma paralēle,

o

| — | 50o dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

50o dienvidu platuma paralēle.

o

II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1.   Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šo KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2.   Ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas zvejniecības jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu Savienības zvejas kuģiem var būt atļauts zvejot, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteiktās KPN un šīs regulas 20. pantā un V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (25) un tās īstenošanas noteikumos paredzētos nosacījumus.

3.   Apvienotās Karalistes zvejniecības jurisdikcijā esošos ūdeņos Savienības zvejas kuģiem var būt atļauts zvejot, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteiktās KPN un šīs regulas 20. pantā un Regulā (ES) 2017/2403 un tās īstenošanas noteikumos paredzētos nosacījumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1.   Dažu I pielikumā norādīto zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts.

2.   KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

| a) | atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un |
| --- | --- |

a)

atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un

| b) | nodrošina krājuma izmantošanu, kura –






  i) | ja ir pieejams analītisks novērtējums – ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam vai – |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina krājuma izmantošanu, kura –

i)

ja ir pieejams analītisks novērtējums – ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam vai –

| ii) | ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs – ir saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

ii)

ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs – ir saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3.   Līdz 2022. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | dalībvalsts noteiktās KPN; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts noteiktās KPN;

| b) | dati, ko dalībvalsts savākusi, novērtējusi un izmantojusi par pamatu KPN noteikšanā; |
| --- | --- |

b)

dati, ko dalībvalsts savākusi, novērtējusi un izmantojusi par pamatu KPN noteikšanā;

| c) | ziņas par to, kā noteiktās KPN atbilst 2. punktam. |
| --- | --- |

c)

ziņas par to, kā noteiktās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Provizorisko KPN piemērošana

1.   Ja IA vai IB pielikuma zvejas iespēju tabulā ir atsauce uz šo punktu, minētajā tabulā norādītās zvejas iespējas provizoriski piemēro no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Minētās provizoriskās zvejas iespējas neskar galīgo zvejas iespēju noteikšanu 2022. gadam atbilstoši starptautisko sarunu un/vai apspriešanos rezultātiem, saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem un piemērojamajiem Regulas (ES) Nr. 1380/2013 noteikumiem un attiecīgajiem daudzgadu plāniem.

2.   Savienības kuģi var zvejot krājumos, uz kuriem attiecas 1. punktā minētās provizoriskās zvejas iespējas, Savienības un starptautiskajos ūdeņos un to trešo valstu ūdeņos, kuras Savienības kuģiem ir piešķīrušas piekļuvi saviem ūdeņiem.

8. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

1.   Nozvejas, uz kurām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums neattiecas, tiek paturētas uz kuģa vai izkrautas tikai tad, ja:

| a) | tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, un minētā kvota nav pilnībā apgūta; vai |
| --- | --- |

a)

tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, un minētā kvota nav pilnībā apgūta; vai

| b) | tās veido daļu no Savienības kvotas, kas nav sadalīta starp dalībvalstīm un nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

tās veido daļu no Savienības kvotas, kas nav sadalīta starp dalībvalstīm un nav pilnībā apgūta.

2.   Lai varētu piemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā paredzēto atkāpi no pienākuma ieskaitīt nozvejas attiecīgajās kvotās, šīs regulas I pielikumā ir norādīti tajā pašā punktā minētie nemērķa sugu krājumi, kas ir drošās bioloģiskās robežās.

9. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms, ko piemēro nenovēršamām piezvejām domātām KPN

1.   Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākumu un lai konkrētu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro 2.–5. punktā izklāstīto kvotu apmaiņas mehānismu.

2.   6 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai (Gadus morhua) ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei (“rezerve”), kuru atver 2022. gada 1. janvārī. Dalībvalstīm, kurām šādu kvotu nav, līdz 2022. gada 31. martam ir ekskluzīva piekļuve rezervei.

3.   No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2022. gada 31. marta atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras tos sākotnēji ieguldījušas rezervē.

4.   Dalībvalstis, kurām šādu kvotu nav, pretī dod IA pielikuma papildinājumā uzskaitītu krājumu kvotas, ja vien dalībvalsts, kurai šādu kvotu nav, un dalībvalsts, kas ieguldījusi rezervē, nevienojas citādi.

5.   Par to, ka 4. punktā minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, pārliecinās, pamatojoties uz tirgus maiņas kursu vai citiem savstarpēji pieņemamiem maiņas kursiem. Ja citu alternatīvu nav, līdzvērtīgu komerciālo vērtību nosaka, pamatojoties uz Savienības iepriekšējā gada vidējām cenām, ko noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6.   Ja 2.–5. punktā aprakstītais kvotu apmaiņas mehānisms neļauj dalībvalstīm nenovēršamās piezvejas nosegt līdzvērtīgā apmērā, dalībvalstis cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un nodrošināt, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga.

10. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā

1.   Ar jūrasmēles krājuma pārvaldību ICES 7.e rajonā saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajā periodā ir noteikti II pielikumā.

2.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija var pieņemt īstenošanas aktu, ar kuru tā papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām attiecīgajai dalībvalstij iedala vairākas jūrā pavadāmas dienas, kad minētās dalībvalsts karoga kuģim, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, var būt atļauts atrasties ICES 7.e rajonā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija var pieņemt īstenošanas aktu, ar kuru tā, pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām attiecīgajai dalībvalstij iedala ne vairāk kā vēl trīs dienas, kad laikā no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu tā veic, pamatojoties uz aprakstu, ko attiecīgā dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

11. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zveju ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā

1.   Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkādām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot Eiropas labraku (Dicentrarchus labrax) ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā vai paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz Eiropas labraka piezvejām, kas gūtas no krasta veiktās komerciālās zvejas darbībās ar tīkliem. Šo atbrīvojumu piemēro vēsturiskajam no krasta izliktu tīklu skaitam, kas noteikts tāds, kāds tas bija pirms 2017. gada. No krasta veiktās komerciālās zvejas darbībās ar tīkliem Eiropas labraks nav zvejas mērķsuga, un drīkst izkraut tikai nenovēršamas Eiropas labraka piezvejas.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, 2022. gada janvārī Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā drīkst zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus:

| a) | ja izmanto grunts traļus (26), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā attiecīgā zvejas reisā; |
| --- | --- |

a)

ja izmanto grunts traļus (26), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā attiecīgā zvejas reisā;

| b) | ja izmanto zvejas vadus (27), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg mēnesī un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā attiecīgā zvejas reisā; |
| --- | --- |

b)

ja izmanto zvejas vadus (27), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg mēnesī un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā attiecīgā zvejas reisā;

| c) | ja izmanto āķus un āķu rindas (28)
  , nepārsniedz 1,43 tonnas uz katru kuģi; |
| --- | --- |

c)

ja izmanto āķus un āķu rindas (28)
  , nepārsniedz 1,43 tonnas uz katru kuģi;

| d) | ja izmanto fiksētos žaunu tīklus (29), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 0,35 tonnas gadā uz katru kuģi. |
| --- | --- |

d)

ja izmanto fiksētos žaunu tīklus (29), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 0,35 tonnas gadā uz katru kuģi.

Atkāpe, kas izklāstīta pirmās daļas c) apakšpunktā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas.

Atkāpe, kas izklāstīta pirmās daļas d) apakšpunktā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus.

Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut minētās atkāpes piemērot citam Savienības zvejas kuģim ar noteikumu, ka nepalielinās to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas katra atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte.

4.   Šā panta 3. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro divu mēnešu limitu – nav pārceļami no viena divu mēnešu laikposma uz citu.

Savienības zvejas kuģiem, kuri divos kalendārajos mēnešos izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 3. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās Eiropas labraka nozvejas.

5.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā:

| a) | no 1. janvāra līdz 28. februārim:






  i) | Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo; |
| --- | --- | --- |

a)

no 1. janvāra līdz 28. februārim:

i)

Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo;

| ii) | aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā; |
| --- | --- |

ii)

aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā;

| b) | no 1. līdz 31. martam:






  i) | viens zvejnieks var nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; |
| --- | --- | --- |

b)

no 1. līdz 31. martam:

i)

viens zvejnieks var nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā;

| ii) | paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm; |
| --- | --- |

ii)

paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm;

| iii) | stacionāros tīklus nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai. |
| --- | --- |

iii)

stacionāros tīklus nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

6.   Šā panta 5. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju.

7.   Šo pantu piemēro no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

12. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zvejniecībām
  ICES
  8.a un 8.b rajonā

1.   Francija un Spānija nodrošina, ka to komerciālo un atpūtas zvejniecību izraisītā zivju mirstība Eiropas labraka krājumā ICES 8.a un 8.b rajonā nepārsniedz FMSY
  punktvērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

2.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā:

| a) | viens zvejnieks dienā var nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus; |
| --- | --- |

a)

viens zvejnieks dienā var nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus;

| b) | stacionāros tīklus nedrīkst izmantot Eiropas labraka nozvejošanai vai paturēšanai. |
| --- | --- |

b)

stacionāros tīklus nedrīkst izmantot Eiropas labraka nozvejošanai vai paturēšanai.

3.   Šā panta 2. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju.

13. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām
  ICES
  apgabalā esošajos Savienības ūdeņos

Jebkāda specializēta, nejauša un atpūtas zvejas darbība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 28. apakšpunktā un kurā iegūst zuti (Anguilla anguilla), ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, ir aizliegta trīs secīgu mēnešu laikposmā.

Anguilla anguilla

ICES

Katra attiecīgā dalībvalsts minēto laikposmu nosaka laika intervālā no 2022. gada 1. augusta līdz 2023. gada 28. februārim, lai nodrošinātu, ka aizliegums attiecas uz laikposmiem, kad notiek visaktīvākā zuša migrācija.

Noteikto laikposmu kopā ar papildinformāciju, kas pamato izvēlēto aizlieguma laikposmu, dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2022. gada 1. jūnijā.

14. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; |
| --- | --- |

c)

pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu;

| d) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

e)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| f) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; |
| --- | --- |

f)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

| g) | kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 21. pantu. |
| --- | --- |

g)

kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 21. pantu.

2.   Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3.   Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

15. pants

Tūbīšu zvejas aizlieguma sezonas

Komerciāla tūbīšu (Ammodytes spp.) zveja ar grunts trali, zvejas vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

Ammodytes

ICES

ICES

16. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

1.   Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un laikposmi, kuros šos aizliegumus piemēro, ir noteikti IV pielikumā.

2.   Kuģiem, kas ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm, zvejo ICES 4.a un 4.b rajonā vai ar minētajiem zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm, zvejo ICES 3.a rajonā, un kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām (30), ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā uz ziemeļiem no 58o 30′ 00′′ ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61o 30′ 00′′ ziemeļu platuma un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20. rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā uz ziemeļiem no 57o 00′ 00′′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5o 00′ 00′′ austrumu garuma.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, tajā minētie zvejas kuģi var zvejot tajā norādītajos apgabalos ar noteikumu, ka tie atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

| a) | to mencas nozvejas nepārsniedz 5 % no to kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; kuģus, kuru mencas nozvejas 2017.–2019. gadā nepārsniedza 5 % to kopējās nozvejas, uzskata par šim kritērijam atbilstošiem ar noteikumu, ka tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantojuši minētajā laikposmā; šo pieņēmumu var atspēkot; |
| --- | --- |

a)

to mencas nozvejas nepārsniedz 5 % no to kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; kuģus, kuru mencas nozvejas 2017.–2019. gadā nepārsniedza 5 % to kopējās nozvejas, uzskata par šim kritērijam atbilstošiem ar noteikumu, ka tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantojuši minētajā laikposmā; šo pieņēmumu var atspēkot;

| b) | izmanto reglamentētu un īpaši selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt vismaz par 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acij ir atsauces izmērs, kas norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK, un negatīva vērtējuma gadījumā attiecīgos zvejas rīkus vairs neuzskata par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā minētajos apgabalos; |
| --- | --- |

b)

izmanto reglamentētu un īpaši selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt vismaz par 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acij ir atsauces izmērs, kas norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK, un negatīva vērtējuma gadījumā attiecīgos zvejas rīkus vairs neuzskata par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā minētajos apgabalos;

| c) | kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus īpaši selektīvus zvejas rīkus:






  i) | traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne; |
| --- | --- | --- |

c)

kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus īpaši selektīvus zvejas rīkus:

i)

traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne;

| ii) | paaugstināta zvejas virve (0,6 m); |
| --- | --- |

ii)

paaugstināta zvejas virve (0,6 m);

| iii) | horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni; |
| --- | --- |

iii)

horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni;

| d) | kuģi, kas ICES 4.a rajonā izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, un kuģi, kas ICES 3.a rajonā izmanto minētos zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks, bet jebkurā gadījumā mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus īpaši selektīvus zvejas rīkus:






  i) | horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota apaļzivīm paredzētā izeja, |
| --- | --- | --- |

d)

kuģi, kas ICES 4.a rajonā izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, un kuģi, kas ICES 3.a rajonā izmanto minētos zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks, bet jebkurā gadījumā mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus īpaši selektīvus zvejas rīkus:

i)

horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota apaļzivīm paredzētā izeja,

| ii) | seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acs izmērs ir 300 mm, |
| --- | --- |

ii)

seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acs izmērs ir 300 mm,

| iii) | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; |
| --- | --- |

iii)

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

| e) | uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus vai to kombināciju, mencas nozvejas uzturētu tādā zvejas izraisītas zivju mirstības līmenī, kas atbilst noteiktajām zvejas iespējām. Dalībvalstu gadījumā šādus plānus ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to īstenošanas novērtē ZZTEK, bet trešo valstu gadījumā – attiecīgā valsts zinātniskā struktūra, un ja šādos novērtējumos tiek uzskatīts, ka nacionālā mencas nozvejas novēršanas plāna mērķis netiks sasniegts, tos vajadzības gadījumā pārskata. |
| --- | --- |

e)

uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus vai to kombināciju, mencas nozvejas uzturētu tādā zvejas izraisītas zivju mirstības līmenī, kas atbilst noteiktajām zvejas iespējām. Dalībvalstu gadījumā šādus plānus ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to īstenošanas novērtē ZZTEK, bet trešo valstu gadījumā – attiecīgā valsts zinātniskā struktūra, un ja šādos novērtējumos tiek uzskatīts, ka nacionālā mencas nozvejas novēršanas plāna mērķis netiks sasniegts, tos vajadzības gadījumā pārskata.

4.   Dalībvalstis uzlabo 2. punktā minēto kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, lai panāktu atbilstību 3. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

5.   Šo pantu nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. pantu.

17. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā

1.   Savienības kuģi, kas Kategatā zvejo ar grunts traļiem (31), kuru minimālais linuma acs izmērs ir 70 mm, izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem:

| a) | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; |
| --- | --- |

a)

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

| b) | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota apaļzivīm paredzētā izeja; |
| --- | --- |

b)

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota apaļzivīm paredzētā izeja;

| c) | seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm; |
| --- | --- |

c)

seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm;

| d) | reglamentēts īpaši selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejās menca ir mazāk nekā 1,5 %, ar noteikumu, ka tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks. |
| --- | --- |

d)

reglamentēts īpaši selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejās menca ir mazāk nekā 1,5 %, ar noteikumu, ka tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks.

2.   Savienības kuģi, kas piedalās attiecīgās dalībvalsts īstenotā projektā un kam ir funkcionējošs pilnībā dokumentētām zvejniecībām vajadzīgais aprīkojums, var izmantot zvejas rīku, kas atbilst Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļai. Attiecīgā dalībvalsts šādu kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai.

3.   Šo pantu nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. pantu.

18. pants

Aizliegtās sugas

1.   Savienības zvejas kuģi nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī vai neizkrauj šādu sugu zivis:

| a) | ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

a)

ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

| b) | slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

b)

slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā;

| c) | pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| d) | baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| e) | melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

e)

melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| f) | gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

f)

gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| g) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

g)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

| h) | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

h)

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| i) | bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

i)

bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

| j) | siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

j)

siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

| k) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
| --- | --- |

k)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

| l) | cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

l)

cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

| m) | vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

m)

vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

| n) | parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; |
| --- | --- |

n)

parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

| o) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstīto piezvejas novēršanas programmu kontekstā. |
| --- | --- |

o)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstīto piezvejas novēršanas programmu kontekstā.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.

19. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai nosūta datus par izkrāvumiem un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

20. pants

Zvejas atļaujas

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos, attiecīgā gadījumā ir noteikts V pielikuma A daļā.

2.   Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā, pārsniegt nedrīkst.

III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

21. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1.   Ja reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumi atļauj kvotu nodošanu vai apmaiņu starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu. Attiecīgā dalībvalsts par šo uzmetumu paziņo Komisijai.

2.   Pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija var apstiprināt iecerētās kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu. Ja Komisija apstiprina uzmetumu, tā bez liekas kavēšanās izsaka piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa tai ir saistoša. Par nodošanu vai apmaiņu Komisija paziņo RZPO sekretariātam saskaņā ar minētās RZPO noteikumiem.

3.   Komisija informē dalībvalstis par jebkādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4.   Zvejas iespējas, kuras no attiecīgās dalībvalsts saņemtas vai tai nodotas kvotu nodošanas vai apmaiņas veidā, tiek uzskatītas par kvotām, kas pieskaitītas dalībvalstij iedalītajām zvejas iespējām vai no tām atvilktas, no brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa attiecīgā gadījumā ir stājusies spēkā saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi, vai saskaņā ar attiecīgās RZPO noteikumiem. Šāda nodošana vai apmaiņa neietekmē zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5.   Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2023. gada 31. janvārim.

2. iedaļa

NEAFC konvencijas apgabals

22. pants

Sarkanasara zvejas aizliegumi Irmingera jūrā

Ir aizliegtas visas zvejas darbības apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- |
| 63° 00' | -30° 00' |
| 61° 30' | -27° 35' |
| 60° 45' | -28° 45' |
| 62° 00' | -31° 35' |
| 63° 00' | -30 °00' |

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

63° 00'

-30° 00'

61° 30'

-27° 35'

60° 45'

-28° 45'

62° 00'

-31° 35'

63° 00'

-30 °00'

3. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

23. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1.   To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilo tunzivi (Thunnus thynnus), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.

2.   To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilo tunzivi, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.

3.   To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilo tunzivi audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilo tunzivi, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā.

4.   To zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilo tunzivi, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā.

5.   To krātiņveida lamatu skaitu, ko izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā.

6.   Zilās tunzivs kopējo audzēšanas un nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā.

7.   To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 (32) 12. pantu ir atļauts ziemeļu krājuma garspuru tunzivi (Thunnus alalunga) zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā.

8.   To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 m un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā.

24. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

25. pants

Haizivis

1.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Aizliegts iesaistīties Alopias ģints lapshaizivju specializētajā zvejā.

3.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotas Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivs liemeņa daļas vai visu liemeni.

4.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5.   Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).

6.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejota īsspuru mako (Isurus oxyrinchus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

26. pants

ZPI tropu tunzivīm

1.   Aizliegts izmantot ZPI ICCAT konvencijas apgabalā no 2022. gada 1. janvāra līdz 13. martam.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 15 dienas pirms 1. punktā minētā zvejas aizlieguma perioda to kuģi neizvieto ZPI. Katram kuģim IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus nav vairāk par 300 aktīvām ZPI ar ekspluatācijā esošām bojām.

3.   Līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalstis Komisijai paziņo vēsturiskos datus par zvejas rīkiem, ko ap ZPI izlikuši kuģi, kas zvejo ar riņķvadu. Ja dalībvalsts līdz minētajai dienai nav paziņojusi minētos datus, tās karoga kuģi neizliek zvejas rīkus ap ZPI līdz brīdim, kad Komisija no minētajām dalībvalstīm saņem minētos datus, lai tos tālāk paziņotu ICCAT.

4. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

27. pants

Paziņošana par ilkņzivju izpētes zvejniecībām

Dalībvalstis 2022. gadā var piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas un kuras darbojas FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Dalībvalstis, kas plāno to darīt, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu ne vēlāk kā 2022. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.

Dissostichus spp.

FAO

FAO

CCAMLR

28. pants

Ilkņzivju izpētes zvejniecības limiti

1.   Ilkņzivju zveju 2021./2022. gada zvejas sezonā ir atļauts veikt tikai VII pielikuma A tabulā noteiktajām dalībvalstīm tajā noteiktajos apakšapgabalos ar tajā noteikto skaitu kuģu un tikai minētā pielikuma B tabulā noteiktās KPN un piezvejas limitu robežās.

2.   Specializētā haizivju zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejniecībā, atbrīvo dzīvas.

3.   Attiecīgā gadījumā, kad paziņotās nozvejas sasniedz noteikto KPN, zveju konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā (SSRU) beidz, un zveju šajā SSRU aizliedz uz visu atlikušo zvejas sezonu.

4.   Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 48.6. un 88.1. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.3.a rajonā, ja tā atļauta saskaņā ar 27. pantu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

29. pants

Krila zvejniecība 2021./2022. gada zvejas sezonā

1.   Dalībvalstis, kas plāno 2021./2022. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), ne vēlāk kā 2022. gada 1. maijā par to paziņo Komisijai, izmantojot VII pielikuma papildinājuma B daļā noteikto formātu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2022. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2.   Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam iecerēts atļaut piedalīties krila zvejniecībā.

3.   Dalībvalsts, kas plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu to darīt paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņošanas brīdī:

| a) | ir attiecīgās dalībvalsts karoga kuģi; vai |
| --- | --- |

a)

ir attiecīgās dalībvalsts karoga kuģi; vai

| b) | ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi, un sagaidāms, ka zvejniecības darbības laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi. |
| --- | --- |

b)

ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi, un sagaidāms, ka zvejniecības darbības laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4.   Ja atļauju saņēmušais kuģis, par kuru CCAMLR sekretariātam paziņots saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, krila zvejniecībā nevar piedalīties pamatotu ekspluatācijas iemeslu vai force majeure dēļ, attiecīgā dalībvalsts drīkst atļaut to aizstāt ar citu kuģi. Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

| a) | pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; un |
| --- | --- |

a)

pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; un

| b) | izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
| --- | --- |

b)

izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5.   Dalībvalstis neatļauj krila zvejniecībās piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas kuģu sarakstiem.

5. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

30. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo
  IOTC
  kompetences apgabalā

1.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir tāda, kāda noteikta VIII pielikuma 1. punktā.

2.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir tāda, kāda noteikta VIII pielikuma 2. punktā.

3.   Kuģus, kas darbojas kādā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis var pārvietot uz citu zvejniecību ar noteikumu, ka tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4.   Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, minētā dalībvalsts pārliecinās, ka nododamie kuģi ir IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas RZPO, kura pārvalda tunzivju zvejošanu. Nevar nodot kuģus, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistījušos kuģu sarakstā.

5.   Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma var palielināt tikai IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktajās robežās.

31. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1.   Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentālām bojām. Cita veida boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta.

2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām.

3.   Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties ne vairāk kā 500 instrumentālu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk kā 500 instrumentālu boju.

4.   Ne vairāk kā divi apgādes kuģi vienlaikus palīdz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un tie visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

5.   Vienam kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nepalīdz vairāk kā viens dalībvalsts karoga apgādes kuģis.

6.   Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.

32. pants

Haizivis

1.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 m un kuri iesaistījušies zvejas operācijās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3.   Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.

33. pants

Mobulīdrajas

1.   Savienības zvejas kuģi nezvejo mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepiedāvā pārdošanai un nepārdod mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot gadījumus, kad nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes (“pašpatēriņa zvejniecība”).

Tomēr vietējā patēriņa vajadzībām var izkraut mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (zvejniecībās, kas nav pelaģiskās zvejniecības – t.i., kurās IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā reģistrēti kuģi izmanto riņķvadu, makšķerrīkus, žaunu tīklus, rokas āķu rindas un velcēšanas kuģus vai āķu jedas).

2.   Tīklā, uz āķa vai uz klāja pamanītās mobulīdrajas visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas iesaistījušies pašpatēriņa zvejniecībā, tūlīt atbrīvo dzīvas un, ciktāl praktiski iespējams, neskartas, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu minētajiem īpatņiem.

6. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

34. pants

Pelaģiskā zveja

1.   Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās var tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2022. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3.   Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, 1. punktā minētās dalībvalstis var izmantot tikai tad, ja tās līdz nākamā mēneša piecpadsmitajai dienai Komisijai iesūta turpmāk minēto informāciju, lai Komisija to varētu paziņot SPRFMO sekretariātam:

| a) | saraksts ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī; |
| --- | --- |

a)

saraksts ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī;

| b) | mēneša nozvejas ziņojumi. |
| --- | --- |

b)

mēneša nozvejas ziņojumi.

7. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

35. pants

Zveja ar riņķvadu

1.   Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nezvejo dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi vai svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis)::

| a) | no 2022. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2022. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2022. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2023. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:






  — | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, |
| --- | --- | --- |

a)

no 2022. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2022. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2022. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2023. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

—

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

| — | 150o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

150o rietumu garuma meridiāns,

| — | 40o ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

40o ziemeļu platuma paralēle,

| — | 40o dienvidu platuma paralēle; |
| --- | --- |

—

40o dienvidu platuma paralēle;

| b) | no 2022. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:






  — | 96o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

b)

no 2022. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

—

96o rietumu garuma meridiāns,

| — | 110o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

110o rietumu garuma meridiāns,

| — | 4o ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4o ziemeļu platuma paralēle,

| — | 3o dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

3o dienvidu platuma paralēle.

2.   Par katru kuģi, kas ir minēts 1. punktā un kas ir dalībvalsts karoga kuģis, minētā karoga dalībvalsts pirms 2022. gada 1. aprīļa informē Komisiju par to, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma periodiem kuģis ir izvēlējies..

3.   Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem pārkrauj citā kuģī vai izkrauj visas to nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4.   Šā panta 3. punktu nepiemēro:

| a) | ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; |
| --- | --- |

a)

ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru;

| b) | reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja tilpnēs vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. |
| --- | --- |

b)

reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja tilpnēs vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

36. pants

Dreifējošas ZPI

1.   Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus nav vairāk par 400 aktīvām ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt atrašanās vietas datus, kuriem līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivizētas vienīgi uz kuģa, kas zvejo ar riņķvadu.

2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda, kas ir izvēlēts saskaņā ar 35. panta 1. punkta a) apakšpunktu, sākuma IATTC konvencijas apgabalā:

| a) | neizvieto ZPI; |
| --- | --- |

a)

neizvieto ZPI;

| b) | savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji izvietojis. |
| --- | --- |

b)

savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji izvietojis.

37. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas

Lielacu tunzivs gada kopējās nozvejas, ko IATTC konvencijas apgabalā var gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā.

IATTC

38. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1.   Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Nejauši nozvejotiem okeāna baltspuru haizivs īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3.   Kuģu operatori reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi) un paziņo minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm.

Iepriekšējā gadā savākto minēto informāciju dalībvalstis Komisijai nosūta līdz 31. janvārim.

39. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģi IATTC konvencijas apgabalā nezvejo mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepiedāvā pārdošanai un nepārdod minētajā apgabalā nozvejotas mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, ja vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.

IATTC

Mobulidae

Manta

Mobula

8. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

40. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

SEAFO

| a) | spoku kaķhaizivs (Apristurus manis); |
| --- | --- |

a)

spoku kaķhaizivs (Apristurus manis);

Apristurus manis

| b) | plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi); |
| --- | --- |

b)

plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi);

Etmopterus bigelowi

| c) | īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus); |
| --- | --- |

c)

īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus);

Etmopterus brachyurus

| d) | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps); |
| --- | --- |

d)

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps);

Etmopterus princeps

| e) | gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus); |
| --- | --- |

e)

gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus);

Etmopterus pusillus

| f) | raju dzimtas (Rajidae) zivis; |
| --- | --- |

f)

raju dzimtas (Rajidae) zivis;

Rajidae

| g) | samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus); |
| --- | --- |

g)

samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus);

Scymnodon squamulosus

| h) | Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis; |
| --- | --- |

h)

Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis;

Selachimorpha

| i) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). |
| --- | --- |

i)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).

Squalus acanthias

9. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

41. pants

Nosacījumi, kas piemērojami lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejniecībās

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras teritorijā, kas atrodas starp 20o ziemeļu platuma un 20o dienvidu platuma, netiek iedalītas vairāk kā 403 zvejas dienas.

2.   Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20o dienvidu platuma.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozvejas, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2022. gadā nepārsniedz IG pielikuma tabulā noteiktos limitus.

42. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1.   Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, no 2022. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2022. gada 30. septembra plkst. 24.00 neizvieto ZPI, neveic to apkopi un neievieto zvejas rīku ZPI tuvumā WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20o ziemeļu platuma un 20o dienvidu platuma.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam atklātās jūras teritorijās, kas ietilpst WCPFC konvencijas apgabala daļā, kura atrodas starp 20o ziemeļu platuma un 20o dienvidu platuma, zvejas rīku ievietot ZPI tuvumā ir aizliegts vēl uz diviem papildu mēnešiem: no 2022. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2022. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2022. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 31. decembra plkst. 24.00.

3.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka neviens no tās kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto jūrā vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām instrumentālām bojām. Bojas tiek aktivizētas vienīgi uz kuģa.

43. pants

Aizliegums izmest tropiskās tunzivis, kuras nozvejojuši kuģi, kas zvejo ar riņķvadu

1.   Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20o ziemeļu platuma un 20o dienvidu platuma, patur un no tiem pārkrauj citā kuģī vai izkrauj visas to nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģa tilpnēs vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; |
| --- | --- |

a)

reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģa tilpnēs vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis;

| b) | ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; |
| --- | --- |

b)

ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru;

| c) | ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

44. pants

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20o dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā.

Xiphias gladius

WCPFC

o

45. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, uz dienvidiem no 20o dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, ka zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20o dienvidu platuma, 2022. gadā nepārsniedz IG pielikumā noteikto limitu. Turklāt tās nodrošina, ka tādēļ zobenzivs zvejas piepūle netiek pārvirzīta uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20o dienvidu platuma.

Xiphias gladius

o

o

46. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1.   
  WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

| a) | zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); |
| --- | --- |

a)

zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

| b) | okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). |
| --- | --- |

b)

okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.

47. pants

IATTC un WCPFC konvencijas apgabala pārklāšanās apgabals

1.   Kad kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC konvencijas apgabala pārklāšanās apgabalā, tie piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2.   Kad kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC konvencijas apgabala pārklāšanās apgabalā, tie piemēro 35. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 35. panta 2., 3. un 4. punktā un 36., 37. un 38. pantā izklāstītos pasākumus.

10. iedaļa

Beringa jūra

48. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.

Gadus chalcogrammus

11. iedaļa

SIOFA nolīguma apgabals

49. pants

Grunts zvejas limiti

Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā:

SIOFA

| a) | gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam reprezentatīvā periodā, kurā tie aktīvi darbojušies minētajā apgabalā un par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati; |
| --- | --- |

a)

gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam reprezentatīvā periodā, kurā tie aktīvi darbojušies minētajā apgabalā un par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati;

| b) | izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu metodes, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

b)

izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu metodes, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem;

| c) | nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamajās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu metodes, kuras var pielietot ar nosacījumu, ka uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs. |
| --- | --- |

c)

nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamajās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu metodes, kuras var pielietot ar nosacījumu, ka uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs.

Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What

Walter’s Shoal

III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

50. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti zvejas kuģi

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem var atļaut zvejot Savienības ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteiktos KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

51. pants

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģi, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējusi Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvalde

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģiem, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējusi Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvalde, var atļaut zvejot Savienības ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteiktos KPN un ievērojot šajā regulā un Regulā (ES) 2017/2403 paredzētos nosacījumus.

52. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa ar Apvienoto Karalisti

1.   Jebkāda kvotu nodošana vai apmaiņa starp Savienību un Apvienoto Karalisti notiek saskaņā ar šo pantu.

2.   Dalībvalsts, kas plāno nodot kvotas Apvienotajai Karalistei vai ar to apmainīties ar kvotām, var apspriesties ar Apvienoto Karalisti par kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu. Attiecīgā dalībvalsts par šo uzmetumu paziņo Komisijai.

3.   Ja Komisija apstiprina attiecīgās dalībvalsts paziņoto kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu, kas minēts 2. punktā, tā bez liekas kavēšanās izsaka piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa tai ir saistoša. Komisija paziņo Apvienotajai Karalistei un dalībvalstīm par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4.   Zvejas iespējas, kuras no Apvienotās Karalistes saņemtas vai tai nodotas saskaņā ar vienošanos par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij iedalītas vai no tai iedalītajām kvotām atvilktas, tiek uzskatītas no brīža, kad par kvotu nodošanu vai apmaiņu ir paziņots saskaņā ar 3. punktu. Šādas nodošanas un apmaiņas negroza zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

53. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi.

54. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds noteikts V pielikuma B daļā.

55. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

Nozvejām un piezvejām, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 54. pantā minētajām atļaujām, piemēro 8. panta nosacījumus.

56. pants

Aizliegtās sugas

1.   Trešo valstu kuģi nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī un neizkrauj šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

| a) | ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

a)

ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

| b) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

b)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

| c) | bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

| d) | melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā;

| e) | siļķu haizivs (Lamna nasus) visos Savienības ūdeņos; |
| --- | --- |

e)

siļķu haizivs (Lamna nasus) visos Savienības ūdeņos;

| f) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
| --- | --- |

f)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

| g) | cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

g)

cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā;

| h) | parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; |
| --- | --- |

h)

parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

| i) | vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

i)

vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

| j) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā. |
| --- | --- |

j)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

57.pants

Grozījumi Regulā (ES) 2021/92

Regulu (ES) 2021/92 groza šādi:

| 1) | IB pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz moivu Grenlandes ūdeņos 5 un 14 zonā (CAP/514GRN) aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Zviedrija | 0 | |
| Visas dalībvalstis | 0 | (1) |
| Savienība | 0 | (2) |
| Norvēģija | 69 623 | (2) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Dānija, Vācija un Zviedrija “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10  % Savienības kvotas, “visu dalībvalstu” kvotu neizmanto vispār. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (CAP/514 GRN_AMS). |
| (2) | Attiecībā uz zvejas sezonu no 2021. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 15. aprīlim.”; |

1)

IB pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz moivu Grenlandes ūdeņos 5 un 14 zonā (CAP/514GRN) aizstāj ar šādu:

“Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Mallotus villosus

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(CAP/514GRN)

Dānija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Zviedrija

0

Visas dalībvalstis

0

(1)

(1)

Savienība

0

(2)

(2)

Norvēģija

69 623

(2)

(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

(1)

Dānija, Vācija un Zviedrija “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10  % Savienības kvotas, “visu dalībvalstu” kvotu neizmanto vispār. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (CAP/514 GRN_AMS).

(2)

(2)

Attiecībā uz zvejas sezonu no 2021. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 15. aprīlim.”;

| 2) | ID pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā (ALB/AN05N) aizstāj ar šādu:










  “Suga: | Garspuru tunzivs (ziemeļu krājums)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 3 174,03 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro |
| Spānija | | 17 890,00 | |
| Francija | | 5 626,69 | |
| Portugāle | | 1 962,13 | |
| Savienība | | 28 652,85 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 37 801 | |
| (1) | To Savienības zvejas kuģu skaits, kas ziemeļu krājuma garspuru tunzivi zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir 1 253 . Uz minētajām kvotām attieksies attiecīgi atskaitījumi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1224/2009 105. pantu, lai īstenotu kvotas, kas dalībvalstīm iedalītas saskaņā ar šo regulu, ar pielāgojumiem, kas ICCAT līmenī atbilst Savienības vispārējai kvotai.”. |

2)

ID pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā (ALB/AN05N) aizstāj ar šādu:

“Suga:

Garspuru tunzivs (ziemeļu krājums)

Thunnus alalunga

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(ALB/AN05N)

Īrija

3 174,03

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro

Spānija

17 890,00

Francija

5 626,69

Portugāle

1 962,13

Savienība

28 652,85

(1)

(1)

KPN

37 801

(1)

(1)

To Savienības zvejas kuģu skaits, kas ziemeļu krājuma garspuru tunzivi zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir 1 253 . Uz minētajām kvotām attieksies attiecīgi atskaitījumi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1224/2009 105. pantu, lai īstenotu kvotas, kas dalībvalstīm iedalītas saskaņā ar šo regulu, ar pielāgojumiem, kas ICCAT līmenī atbilst Savienības vispārējai kvotai.”.

ICCAT

58. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

59. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 11, 16, 17, 18, 25, 32, 33, 38, 39, 40, 46, 48 un 56. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2023. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam.

mutatis mutandis

60. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Tomēr:

| a) | noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem VII pielikumā norādītiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā izklāstīti 27, 28 un 29. pantā un minētajā pielikumā, piemēro no 2021. gada 1. decembra; |
| --- | --- |

a)

noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem VII pielikumā norādītiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā izklāstīti 27, 28 un 29. pantā un minētajā pielikumā, piemēro no 2021. gada 1. decembra;

CCAMLR

| b) | šīs regulas 26. panta 2. punktu piemēro no 2021. gada 17. decembra; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 26. panta 2. punktu piemēro no 2021. gada 17. decembra;

| c) | šīs regulas 57. panta 1. punktu piemēro no 2021. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 15. aprīlim; |
| --- | --- |

c)

šīs regulas 57. panta 1. punktu piemēro no 2021. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 15. aprīlim;

| d) | šīs regulas 57. panta 2. punktu piemēro no 2021. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

d)

šīs regulas 57. panta 2. punktu piemēro no 2021. gada 1. janvāra;

| e) | II pielikumu piemēro no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

e)

II pielikumu piemēro no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 27. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) 2021/92 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 31, 29.1.2021., 31. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 87/277/EEK (1987. gada 18. maijs) par mencu nozvejas iespēju piešķiršanu Špicbergenā un Lāču salas teritorijā, kā arī Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencijas noteiktajā rajonā “3M” (OV L 135, 23.5.1987., 29. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1565 (2015. gada 14. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (OV L 244, 19.9.2015., 55. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  
  OV L 175, 18.5.2021., 3. lpp.

11

(12)  
  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999 (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

16

(17)  
  OV L 224, 16.8.2006., 24. lpp. Konvenciju par IATTC stiprināšanu Savienība apstiprinājusi ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

17

IATTC

(18)  
  OV L 162, 18.6.1986., 34. lpp. Savienība ICCAT pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

18

ICCAT

(19)  
  OV L 236, 5.10.1995., 25. lpp. Savienība IOTC pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

19

IOTC

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).

20

(21)  
  OV L 234, 31.8.2002., 40. lpp.
  SEAFO konvenciju Savienība apstiprinājusi ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).

21

SEAFO

(22)  
  OV L 196, 18.7.2006., 15. lpp. Savienība SIOFA apstiprinājusi ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (2008. gada 29. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu par zvejniecību Indijas okeāna dienvidu daļā (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).

22

SIOFA

(23)  
  OV L 67, 6.3.2012., 3. lpp. Savienība SPRFMO konvenciju apstiprinājusi ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (2011. gada 3. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

23

SPRFMO

(24)  
  OV L 32, 4.2.2005., 3. lpp. Savienība WCPFC pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).

24

WCPFC

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

25

(26)  Jebkāda tipa grunts traļi (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS un TB).

26

OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS

TB

(27)  Jebkāda tipa zvejas vadi (SSC, SDN, SPR, SV, SB un SX).

27

SSC, SDN, SPR, SV, SB

SX

(28)  Visas āķu jedu vai makšķerkāta āķu rindu vai makšķerrīku zvejniecības (LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX un LLS).

28

LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX

LLS

(29)  Visi fiksētie žaunu tīkli un zivju krātiņveida lamatas (GTR, GNS, GNC, FYK, FPN un FIX).

29

GTR, GNS, GNC, FYK, FPN

FIX

(30)  Zvejas rīku kodi: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.

30

(31)  Zvejas rīku kodi: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB.

31

(32)  Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).

32

---

PIELIKUMU

PIELIKUMU SARAKSTS

| I PIELIKUMS: | KPN, kas piemērojamas Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteiktas KPN, pa sugām un apgabaliem |
| --- | --- |
| IA PIELIKUMS: | Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi |
| IB PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā |
| IC PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals |
| ID PIELIKUMS: | ICCAT konvencijas apgabals |
| IE PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals |
| IF PIELIKUMS: | Dienvidu tunzivs izplatības apgabali |
| IG PIELIKUMS: | WCPFC konvencijas apgabals |
| IH PIELIKUMS: | SPRFMO konvencijas apgabals |
| IJ PIELIKUMS: | IOTC kompetences apgabals |
| IK PIELIKUMS: | SIOFA nolīguma apgabals |
| IL PIELIKUMS: | IATTC konvencijas apgabals |
| II PIELIKUMS: | Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā |
| III PIELIKUMS: | Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā |
| IV PIELIKUMS: | Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas |
| V PIELIKUMS: | Zvejas atļaujas |
| VI PIELIKUMS: | ICCAT konvencijas apgabals |
| VII PIELIKUMS: | CCAMLR konvencijas apgabals |
| VIII PIELIKUMS: | IOTC kompetences apgabals |
| IX PIELIKUMS: | WCPFC konvencijas apgabals |

I PIELIKUMS:

KPN, kas piemērojamas Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteiktas KPN, pa sugām un apgabaliem

IA PIELIKUMS:

Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

IB PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

IC PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals

ID PIELIKUMS:

ICCAT konvencijas apgabals

IE PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals

IF PIELIKUMS:

Dienvidu tunzivs izplatības apgabali

IG PIELIKUMS:

WCPFC konvencijas apgabals

IH PIELIKUMS:

SPRFMO konvencijas apgabals

IJ PIELIKUMS:

IOTC kompetences apgabals

IK PIELIKUMS:

SIOFA nolīguma apgabals

IL PIELIKUMS:

IATTC konvencijas apgabals

II PIELIKUMS:

Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā

III PIELIKUMS:

Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā

IV PIELIKUMS:

Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas

V PIELIKUMS:

Zvejas atļaujas

VI PIELIKUMS:

ICCAT konvencijas apgabals

VII PIELIKUMS:

CCAMLR konvencijas apgabals

VIII PIELIKUMS:

IOTC kompetences apgabals

IX PIELIKUMS:

WCPFC konvencijas apgabals

---

I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMAS SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTAS KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Pielikumu tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, vajadzības gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām pielikumos noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām pielikumos ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katrā apgabalā uz zivju krājumiem atsaucas alfabētiskā secībā pēc sugu zinātniskajiem nosaukumiem. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai zinātniskos nosaukumus. Vispārpieņemtie nosaukumi norādīti ērtības labad.

IA līdz IL pielikums ir daļa no šā pielikuma.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu zinātniskajiem nosaukumiem un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja |
| Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes |
| Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |
| Beryx spp. | ALF | Beriksas |
| Brosme brosme | USK | Brosme |
| Caproidae | BOR | Kaproīdu dzimta |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsdzelkņhaizivs |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |
| Chaceon spp. | GER | Dziļūdens sarkankrabji |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Melnspuru leduszivs |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Vienraga leduszivs |
| Chionoecetes spp. | PCR | Sniega krabji |
| Clupea harengus | HER | Siļķe |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Apaļdeguna garaste |
| Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |
| Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs |
| Dicentrarchus labrax | BSS | Eiropas labraks |
| Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) | RJB | Parastā raja (sugu grupa) |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |
| Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktikas ilkņzivs |
| Dissostichus spp. | TOT | Ilkņzivis |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšovs |
| Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |
| Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |
| Euphausia superba | KRI | Krils |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |
| Gobionotothen gibberifrons | NOG | Zaļā nototēnija |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |
| Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |
| Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |
| Leucoraja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja |
| Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja |
| Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |
| Lophiidae | ANF | Makšķerniekzivju dzimta |
| Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |
| Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Manta birostris | RMB | Divragainā velnraja |
| Martialia hyadesi | SQS | Dienvidatlantijas kalmārs |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |
| Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |
| Molva dypterygia | BLI | Zilā jūraslīdaka |
| Molva molva | LIN | Jūraslīdaka |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Notothenia rossii | NOR | Marmora nototēnija |
| Notothenia squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |
| Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |
| Paralomis spp. | PAI | Krabji |
| Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |
| Pollachius pollachius | POL | Pollaks |
| Pollachius virens | POK | Saida |
| Pseudochaenichthys georgianus | SGI | Melnā leduszivs |
| Pseudopentaceros spp. | EDW | Bruņgalvji |
| Raja brachyura | RJH | Blondā raja |
| Raja circularis | RJI | Smilšu raja |
| Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja |
| Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja |
| Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja |
| Raja montagui | RJM | Plankumainā raja |
| Raja undulata | RJU | Cirtainā raja |
| Rajiformes | SRX | Rajveidīgās zivis |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss |
| Rostroraja alba | RJA | Baltā raja |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardīne |
| Scomber scombrus | MAC | Makrele |
| Scophthalmus maximus | TUR | Akmeņplekste |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |
| Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |
| Solea spp. | SOO | Jūrasmēles |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |
| Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns |
| Thunnus alalunga | ALB | Garspuru tunzivs |
| Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs |
| Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |
| Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |
| Trachurus murphyi | CJM | Čīles stavrida |
| Trachurus spp. | JAX | Stavridas |
| Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca |
| Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Amblyraja radiata

RJR

Ērkšķu raja

Ammodytes spp.

SAN

Tūbītes

Argentina silus

ARU

Ziemeļatlantijas argentīna

Beryx spp.

ALF

Beriksas

Brosme brosme

USK

Brosme

Caproidae

BOR

Kaproīdu dzimta

Centrophorus squamosus

GUQ

Pelēkā īsdzelkņhaizivs

Centroscymnus coelolepis

CYO

Baltacu haizivs

Chaceon spp.

GER

Dziļūdens sarkankrabji

Chaenocephalus aceratus

SSI

Melnspuru leduszivs

Champsocephalus gunnari

ANI

Antarktikas leduszivs

Channichthys rhinoceratus

LIC

Vienraga leduszivs

Chionoecetes spp.

PCR

Sniega krabji

Clupea harengus

HER

Siļķe

Coryphaenoides rupestris

RNG

Apaļdeguna garaste

Dalatias licha

SCK

Melnā haizivs

Deania calcea

DCA

Gardeguna spurainā haizivs

Dicentrarchus labrax

BSS

Eiropas labraks

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)

RJB

Parastā raja (sugu grupa)

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus mawsoni

TOA

Antarktikas ilkņzivs

Dissostichus spp.

TOT

Ilkņzivis

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšovs

Etmopterus princeps

ETR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

ETP

Gludā laternhaizivs

Euphausia superba

KRI

Krils

Gadus morhua

COD

Menca

Galeorhinus galeus

GAG

Bara haizivs

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Sarkanā plekste

Gobionotothen gibberifrons

NOG

Zaļā nototēnija

Hippoglossoides platessoides

PLA

Rietumatlantijas plekste

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlantijas lielgalvis

Illex illecebrosus

SQI

Īsspuru kalmārs

Lamna nasus

POR

Siļķu haizivs

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimi

Leucoraja fullonica

RJF

Šagrēnādas raja

Leucoraja naevus

RJN

Dzegužraja

Limanda ferruginea

YEL

Dzeltenastes plekste

Lophiidae

ANF

Makšķerniekzivju dzimta

Macrourus spp.

GRV

Makrūrzivis

Makaira nigricans

BUM

Atlantijas zilais marlīns

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Manta birostris

RMB

Divragainā velnraja

Martialia hyadesi

SQS

Dienvidatlantijas kalmārs

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Pikša

Merlangius merlangus

WHG

Merlangs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Micromesistius poutassou

WHB

Putasu

Microstomus kitt

LEM

Mazmutes plekste

Molva dypterygia

BLI

Zilā jūraslīdaka

Molva molva

LIN

Jūraslīdaka

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Notothenia rossii

NOR

Marmora nototēnija

Notothenia squamifrons

NOS

Pelēkā nototēnija

Pandalus borealis

PRA

Ziemeļu garnele

Paralomis spp.

PAI

Krabji

Penaeus spp.

PEN

Penaeus garneles

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Pleuronectiformes

FLX

Plekstveidīgās zivis

Pollachius pollachius

POL

Pollaks

Pollachius virens

POK

Saida

Pseudochaenichthys georgianus

SGI

Melnā leduszivs

Pseudopentaceros spp.

EDW

Bruņgalvji

Raja brachyura

RJH

Blondā raja

Raja circularis

RJI

Smilšu raja

Raja clavata

RJC

Dzeloņainā raja

Raja (Dipturus) nidarosiensis

JAD

Norvēģijas raja

Raja microocellata

RJE

Sīkacu raja

Raja montagui

RJM

Plankumainā raja

Raja undulata

RJU

Cirtainā raja

Rajiformes

SRX

Rajveidīgās zivis

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Grenlandes paltuss

Rostroraja alba

RJA

Baltā raja

Sardina pilchardus

PIL

Sardīne

Scomber scombrus

MAC

Makrele

Scophthalmus maximus

TUR

Akmeņplekste

Scophthalmus rhombus

BLL

Gludais rombs

Sebastes spp.

RED

Sarkanasari

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

Solea spp.

SOO

Jūrasmēles

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Squalus acanthias

DGS

Dzelkņu haizivs

Tetrapturus albidus

WHM

Baltais marlīns

Thunnus alalunga

ALB

Garspuru tunzivs

Thunnus maccoyii

SBF

Dienvidu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Lielacu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Zilā tunzivs

Trachurus murphyi

CJM

Čīles stavrida

Trachurus spp.

JAX

Stavridas

Trisopterus esmarkii

NOP

Esmarka menca

Urophycis tenuis

HKW

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Xiphias gladius

SWO

Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti sugu vispārpieņemtie nosaukumi un zinātniskie nosaukumi, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.

| Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Akmeņplekste | TUR | Scophthalmus maximus |
| Anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Antarktikas ilkņzivs | TOA | Dissostichus mawsoni |
| Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Apaļdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltā raja | RJA | Rostroraja alba |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus |
| Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Blondā raja | RJH | Raja brachyura |
| Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Bruņgalvji | EDW | Pseudopentaceros spp. |
| Čīles stavrida | CJM | Trachurus murphyi |
| Cirtainā raja | RJU | Raja undulata |
| Dienvidatlantijas kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |
| Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii |
| Divragainā velnraja | RMB | Manta birostris |
| Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus |
| Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |
| Dziļūdens sarkankrabji | GER | Chaceon spp. |
| Eiropas labraks | BSS | Dicentrarchus labrax |
| Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Garspuru tunzivs | ALB | Thunnus alalunga |
| Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Ilkņzivis | TOT | Dissostichus spp. |
| Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Jūraslīdaka | LIN | Molva molva |
| Jūrasmēles | SOO | Solea spp. |
| Kaproīdu dzimta | BOR | Caproidae |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Makšķerniekzivju dzimta | ANF | Lophiidae |
| Marmora nototēnija | NOR | Notothenia rossii |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Melnā leduszivs | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Melnspuru leduszivs | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |
| Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Parastā raja (sugu grupa) | RJB | Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Pelēkā īsdzelkņhaizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Notothenia squamifrons |
| Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Plankumainā raja | RJM | Raja montagui |
| Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Rajveidīgās zivis | SRX | Rajiformes |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Šagrēnādas raja | RJF | Leucoraja fullonica |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Sardīne | PIL | Sardina pilchardus |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Smilšu raja | RJI | Raja circularis |
| Sniega krabji | PCR | Chionoecetes spp. |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. |
| Vienraga leduszivs | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Zaļā nototēnija | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Zilā jūraslīdaka | BLI | Molva dypterygia |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Akmeņplekste

TUR

Scophthalmus maximus

Anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Antarktikas ilkņzivs

TOA

Dissostichus mawsoni

Antarktikas leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Apaļdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Atlantijas zilais marlīns

BUM

Makaira nigricans

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltā raja

RJA

Rostroraja alba

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Baltais marlīns

WHM

Tetrapturus albidus

Bara haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Blondā raja

RJH

Raja brachyura

Brētliņa

SPR

Sprattus sprattus

Brosme

USK

Brosme brosme

Bruņgalvji

EDW

Pseudopentaceros spp.

Čīles stavrida

CJM

Trachurus murphyi

Cirtainā raja

RJU

Raja undulata

Dienvidatlantijas kalmārs

SQS

Martialia hyadesi

Dienvidu tunzivs

SBF

Thunnus maccoyii

Divragainā velnraja

RMB

Manta birostris

Dzegužraja

RJN

Leucoraja naevus

Dzelkņu haizivs

DGS

Squalus acanthias

Dzeloņainā raja

RJC

Raja clavata

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

Dziļūdens sarkankrabji

GER

Chaceon spp.

Eiropas labraks

BSS

Dicentrarchus labrax

Ērkšķu raja

RJR

Amblyraja radiata

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarkii

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Garspuru tunzivs

ALB

Thunnus alalunga

Gludā laternhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Gludais rombs

BLL

Scophthalmus rhombus

Grenlandes paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Ilkņzivis

TOT

Dissostichus spp.

Īsspuru kalmārs

SQI

Illex illecebrosus

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Jūraslīdaka

LIN

Molva molva

Jūrasmēles

SOO

Solea spp.

Kaproīdu dzimta

BOR

Caproidae

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Krils

KRI

Euphausia superba

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Makrele

MAC

Scomber scombrus

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Makšķerniekzivju dzimta

ANF

Lophiidae

Marmora nototēnija

NOR

Notothenia rossii

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Melnā leduszivs

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Melnspuru leduszivs

SSI

Chaenocephalus aceratus

Menca

COD

Gadus morhua

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Norvēģijas raja

JAD

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Parastā jūrasmēle

SOL

Solea solea

Parastā raja (sugu grupa)

RJB

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Pelēkā īsdzelkņhaizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Pelēkā nototēnija

NOS

Notothenia squamifrons

Penaeus garneles

PEN

Penaeus spp.

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Plankumainā raja

RJM

Raja montagui

Plekstveidīgās zivis

FLX

Pleuronectiformes

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Rajveidīgās zivis

SRX

Rajiformes

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Šagrēnādas raja

RJF

Leucoraja fullonica

Saida

POK

Pollachius virens

Sardīne

PIL

Sardina pilchardus

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Sīkacu raja

RJE

Raja microocellata

Siļķe

HER

Clupea harengus

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Smilšu raja

RJI

Raja circularis

Sniega krabji

PCR

Chionoecetes spp.

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Tūbītes

SAN

Ammodytes spp.

Vienraga leduszivs

LIC

Channichthys rhinoceratus

Zaļā nototēnija

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Zilā jūraslīdaka

BLI

Molva dypterygia

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

---

IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

A DAĻA

Krājumi, kurus Savienība pārvalda autonomi

| Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 8.
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 21 600 | (1) | Analītiska KPN |
| Francija | | 2 400 | (1) |
| Savienība | | 24 000 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 24 000 | (1) |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 30. jūnijam. |

Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

8.

(ANE/08.)

Spānija

21 600

(1)

Analītiska KPN

Francija

2 400

(1)

Savienība

24 000

(1)

KPN

24 000

(1)

(1)

Drīkst nozvejot tikai no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 30. jūnijam.

| Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 0 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | | 0 | (1) |
| Savienība | | 0 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 0 | (1) |
| (1) | Drīkst apgūt tikai no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam. |

Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

0

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

0

(1)

Savienība

0

(1)

KPN

0

(1)

(1)

Drīkst apgūt tikai no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Kategats
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 60 | (1)(2) | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 1 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 36 | (1)(2) |
| Savienība | | 97 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 97 | (1)(2) |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |
| (2) | Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās attālinātas elektroniskās novērošanas izmēģinājumos, papildus šai kvotai var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 30 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Katrs kuģis, kas piedalās attālinātās elektroniskās novērošanas izmēģinājumos, nozvejo ne vairāk kā 300 kg. Par nozveju no šīs papildu iedalīšanas ziņo atsevišķi (COD/03AS_REM). Tas neskar relatīvo stabilitāti. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Kategats

(COD/03AS.)

Dānija

60

(1)(2)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

1

(1)(2)

Zviedrija

36

(1)(2)

Savienība

97

(1)(2)

KPN

97

(1)(2)

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

(2)

Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās attālinātas elektroniskās novērošanas izmēģinājumos, papildus šai kvotai var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 30 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. Katrs kuģis, kas piedalās attālinātās elektroniskās novērošanas izmēģinājumos, nozvejo ne vairāk kā 300 kg. Par nozveju no šīs papildu iedalīšanas ziņo atsevišķi (COD/03AS_REM). Tas neskar relatīvo stabilitāti.

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 2 167 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 108 | |
| Portugāle | | 72 | |
| Savienība | | 2 347 | |
| | | | |
| KPN | | 2 445 | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(LEZ/8C3411)

Spānija

2 167

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

108

Portugāle

72

Savienība

2 347

KPN

2 445

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 3 091 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 3 | |
| Portugāle | | 615 | |
| Savienība | | 3 709 | |
| | | | |
| KPN | | 3 868 | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANF/8C3411)

Spānija

3 091

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

3

Portugāle

615

Savienība

3 709

KPN

3 868

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 8.
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 871 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 1 306 | |
| Savienība | | 2 177 | |
| | | | |
| KPN | | 2 276 | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

8.

(WHG/08.)

Spānija

871

Piesardzīga KPN

Francija

1 306

Savienība

2 177

KPN

2 276

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 4 899 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 470. | |
| Portugāle | | 2 286 | |
| Savienība | | 7 655 | |
| | | | |
| KPN | | 7 836 | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HKE/8C3411)

Spānija

4 899

Piesardzīga KPN

Francija

470.

Portugāle

2 286

Savienība

7 655

KPN

7 836

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 3.a
  (NEP/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 6 248 | | Analītiska KPN |
| Vācija | | 18. | |
| Zviedrija | | 2 235 | |
| Savienība | | 8 501 | |
| | | | |
| KPN | | 8 501 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

3.a

(NEP/03A.)

Dānija

6 248

Analītiska KPN

Vācija

18.

Zviedrija

2 235

Savienība

8 501

KPN

8 501

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 233 | | Analītiska KPN |
| Francija | | 3 647 | |
| Savienība | | 3 880 | |
| | | | |
| KPN | | 3 880 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(NEP/8ABDE.)

Spānija

233

Analītiska KPN

Francija

3 647

Savienība

3 880

KPN

3 880

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8.c, 25. funkcionālā vienība
  (NEP/8CU25) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 1,7 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 0,0 | (1) |
| Savienība | | 1,7 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 1,7 | (1) |
| (1) | Tikai kontrolzvejniecībās, kas izveidotas, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, piecos zvejas reisos augustā un piecos zvejas reisos septembrī ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE). |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8.c, 25. funkcionālā vienība

(NEP/8CU25)

Spānija

1,7

(1)

Piesardzīga KPN

Francija

0,0

(1)

Savienība

1,7

(1)

KPN

1,7

(1)

(1)

Tikai kontrolzvejniecībās, kas izveidotas, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, piecos zvejas reisos augustā un piecos zvejas reisos septembrī ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE).

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8.c, 31. funkcionālā vienība
  (NEP/8CU31) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 13 | | Analītiska KPN |
| Francija | | 1 | |
| Savienība | | 14 | |
| | | | |
| KPN | | 20 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8.c, 31. funkcionālā vienība

(NEP/8CU31)

Spānija

13

Analītiska KPN

Francija

1

Savienība

14

KPN

20

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 89 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | | 266 | (1) |
| Savienība | | 355 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 355 | (1)(2) |
| (1) | Nedrīkst nozvejot 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā. |
| (2) | Ievērojot šīs KPN kvotas, 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U30) drīkst nozvejot ne vairāk par šādu apjomu: 50. |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(NEP/9/3411)

Spānija

89

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

266

(1)

Savienība

355

(1)(2)

KPN

355

(1)(2)

(1)

Nedrīkst nozvejot 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā.

(2)

Ievērojot šīs KPN kvotas, 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U30) drīkst nozvejot ne vairāk par šādu apjomu: 50.

| Suga: | Penaeus garneles

  Penaeus spp. | Zona: | Francijas Gviānas ūdeņi
  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | Jānosaka | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | | Jānosaka | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | Jānosaka | (1)(2) |
| (1) | Garneles Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis aizliegts zvejot ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 30 m. |
| (2) | Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota. |

Suga:

Penaeus garneles

Penaeus spp.

Zona:

Francijas Gviānas ūdeņi

(PEN/FGU.)

Francija

Jānosaka

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(1)(2)

KPN

Jānosaka

(1)(2)

(1)

Garneles Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis aizliegts zvejot ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 30 m.

(2)

Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Kategats
  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 493 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 6 | |
| Zviedrija | | 56 | |
| Savienība | | 555 | |
| | | | |
| KPN | | 1 038 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Kategats

(PLE/03AS.)

Dānija

493

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

6

Zviedrija

56

Savienība

555

KPN

1 038

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.b un 7.c
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 4 | | Piesardzīga KPN |
| Īrija | | 15 | |
| Savienība | | 19 | |
| | | | |
| KPN | | 19 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.b un 7.c

(PLE/7BC.)

Francija

4

Piesardzīga KPN

Īrija

15

Savienība

19

KPN

19

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 26 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 103 | |
| Portugāle | | 26 | |
| Savienība | | 155 | |
| | | | |
| KPN | | 155 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(PLE/8/3411)

Spānija

26

Piesardzīga KPN

Francija

103

Portugāle

26

Savienība

155

KPN

155

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 252 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 1 230 | |
| Savienība | | 1 482 | |
| | | | |
| KPN | | 1 482 | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(POL/8ABDE.)

Spānija

252

Piesardzīga KPN

Francija

1 230

Savienība

1 482

KPN

1 482

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 8.c
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 149 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | | 17 | |
| Savienība | | 166 | |
| | | | |
| KPN | | 166 | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

8.c

(POL/08C.)

Spānija

149

Piesardzīga KPN

Francija

17

Savienība

166

KPN

166

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 196 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | | 7 | (1)(2) |
| Savienība | | 203 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 203 | (2) |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot šādā zonā: Savienības ūdeņi 8.c zonā (POL/*08C.). |
| (2) | Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P). |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POL/9/3411)

Spānija

196

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

7

(1)(2)

Savienība

203

(1)

KPN

203

(2)

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot šādā zonā: Savienības ūdeņi 8.c zonā (POL/*08C.).

(2)

Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P).

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 3.a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā
  (SOL/3ABC24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 599 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 35 | (1) |
| Nīderlande | | 58 | (1) |
| Zviedrija | | 23 | |
| Savienība | | 715 | |
| | | | |
| KPN | | 723 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā. |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

3.a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā

(SOL/3ABC24)

Dānija

599

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

35

(1)

Nīderlande

58

(1)

Zviedrija

23

Savienība

715

KPN

723

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā.

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.b un 7.c
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 6 | | Piesardzīga KPN |
| Īrija | | 28 | |
| Savienība | | 34 | |
| | | | |
| KPN | | 34 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.b un 7.c

(SOL/7BC.)

Francija

6

Piesardzīga KPN

Īrija

28

Savienība

34

KPN

34

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 8.a un 8.b
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 27 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | | 5 | |
| Francija | | 1 997 | |
| Nīderlande | | 150 | |
| Savienība | | 2 179 | |
| | | | |
| KPN | | 2 233 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

8.a un 8.b

(SOL/8AB.)

Beļģija

27

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

5

Francija

1 997

Nīderlande

150

Savienība

2 179

KPN

2 233

| Suga: | Jūrasmēles

  Solea spp. | Zona: | 8.c, 8.d, 8.e, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (SOO/8CDE34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 245 | | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | | 407 | |
| Savienība | | 652 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 652 | (1) |
| (1) | Ievērojot šo kvotu limitus, nozvejo ne vairāk par šādu parastās jūrasmēles (Solea solea) daudzumu (SOL/8CDE34): 320 |

Suga:

Jūrasmēles

Solea spp.

Zona:

8.c, 8.d, 8.e, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(SOO/8CDE34)

Spānija

245

Piesardzīga KPN

Portugāle

407

Savienība

652

(1)

KPN

652

(1)

(1)

Ievērojot šo kvotu limitus, nozvejo ne vairāk par šādu parastās jūrasmēles (Solea solea) daudzumu (SOL/8CDE34): 320

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 9.
  (JAX/09.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 35 516 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Portugāle | | 101 761 | (1) |
| Savienība | | 137 277 | |
| | | | |
| KPN | | 143 505 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: ne vairāk kā procentuālo daļu, kas ir jānosaka, no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C.). |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

9.

(JAX/09.)

Spānija

35 516

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Portugāle

101 761

(1)

Savienība

137 277

KPN

143 505

(1)

Īpašs nosacījums: ne vairāk kā procentuālo daļu, kas ir jānosaka, no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C.).

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 10.; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā 
  (1)


  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | | Jānosaka | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | | Jānosaka | (2) |
| | | | |
| KPN | | Jānosaka | (2) |
| (1) | Ūdeņi ap Azoru salām. |
| (2) | Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota. |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

10.; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā 
  (1)

(JAX/X34PRT)

Portugāle

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

(1)

Ūdeņi ap Azoru salām.

(2)

Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota.

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā 
  (1)


  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | | Jānosaka | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | | Jānosaka | (2) |
| | | | |
| KPN | | Jānosaka | (2) |
| (1) | Ūdeņi ap Madeiru. |
| (2) | Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota. |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF apgabalā 
  (1)

(JAX/341PRT)

Portugāle

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

(1)

Ūdeņi ap Madeiru.

(2)

Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota.

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā 
  (1)


  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | Jānosaka | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | | Jānosaka | (2) |
| | | | |
| KPN | | Jānosaka | (2) |
| (1) | Ūdeņi ap Kanāriju salām. |
| (2) | Noteikta tādā pašā apjomā kā Spānijas kvota. |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF apgabalā 
  (1)

(JAX/341SPN)

Spānija

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

(1)

Ūdeņi ap Kanāriju salām.

(2)

Noteikta tādā pašā apjomā kā Spānijas kvota.

B DAĻA

Kopīgie krājumi

| Suga: | Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

  Ammodytes spp. | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā 
  (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 0 | (2)(3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 0 | (2)(3) |
| Zviedrija | | 0 | (2)(3) |
| Savienība | | 0 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | | 0 | (2) |
| | | | |
| KPN | | 0 | (2) |
| (1) | Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. |
| (2) | 1.r un 2.r pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu. |
| (3) | Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga un makreles piezvejas (OT1/*2A3A4X). Merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| | Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos |
| | 1.r | 2.r | 3.r | 4. | 5.r | 6. | 7.r |
| | (SAN/234_1R) | (SAN/234_2R) | (SAN/234_3R) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5R) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7R) |
| Dānija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Savienība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Suga:

Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

Ammodytes spp.

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā 
  (1)

Dānija

0

(2)(3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

(2)(3)

Zviedrija

0

(2)(3)

Savienība

0

(2)

Apvienotā Karaliste

0

(2)

KPN

0

(2)

(1)

Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

(2)

1.r un 2.r pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.

(3)

Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga un makreles piezvejas (OT1/*2A3A4X). Merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Zona: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

1.r

2.r

3.r

4.

5.r

6.

7.r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dānija

0

0

0

0

0

0

0

Vācija

0

0

0

0

0

0

0

Zviedrija

0

0

0

0

0

0

0

Savienība

0

0

0

0

0

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

0

0

0

0

0

Kopā

0

0

0

0

0

0

0

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 4 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 1 | |
| Nīderlande | | 3 | |
| Savienība | | 9 | |
| Apvienotā Karaliste | | 6 | |
| | | | |
| KPN | | 15 | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(ARU/1/2.)

Vācija

4

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1

Nīderlande

3

Savienība

9

Apvienotā Karaliste

6

KPN

15

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (ARU/3A4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 179 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 2 | |
| Francija | | 1 | |
| Īrija | | 1 | |
| Nīderlande | | 9 | |
| Zviedrija | | 7 | |
| Savienība | | 199 | |
| Apvienotā Karaliste | | 3 | |
| | | | |
| KPN | | 202 | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Savienības ūdeņi 3.a zonā

(ARU/3A4-C)

Dānija

179

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

2

Francija

1

Īrija

1

Nīderlande

9

Zviedrija

7

Savienība

199

Apvienotā Karaliste

3

KPN

202

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 71 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 2 | |
| Īrija | | 66 | |
| Nīderlande | | 742 | |
| Savienība | | 880 | |
| Apvienotā Karaliste | | 52 | |
| | | | |
| KPN | | 932 | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

(ARU/567.)

Vācija

71

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

Īrija

66

Nīderlande

742

Savienība

880

Apvienotā Karaliste

52

KPN

932

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā
  (USK/1214EI) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 2 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 2 | (1) |
| Citi | | 1 | (1)(2) |
| Savienība | | 4 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 2 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 6 | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |
| (2) | Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/1214EI_AMS). |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā

(USK/1214EI)

Vācija

2

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

2

(1)

Citi

1

(1)(2)

Savienība

4

(1)

Apvienotā Karaliste

2

(1)

KPN

6

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

(2)

Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/1214EI_AMS).

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 17 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 5 | (1) |
| Francija | | 12 | (1) |
| Zviedrija | | 2 | (1) |
| Citi | | 2 | (2) |
| Savienība | | 37 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 26 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 63 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (USK/*6AN58). |
| (2) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/04-C_AMS). |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā

(USK/04-C.)

Dānija

17

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

5

(1)

Francija

12

(1)

Zviedrija

2

(1)

Citi

2

(2)

Savienība

37

(1)

Apvienotā Karaliste

26

(1)

KPN

63

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (USK/*6AN58).

(2)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/04-C_AMS).

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 15 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | | 52 | (1) |
| Francija | | 617 | (1) |
| Īrija | | 60 | (1) |
| Citi | | 15 | (2) |
| Savienība | | 758 | (1) |
| Norvēģija | | 0 | (3)(4)(5) |
| Apvienotā Karaliste | | 316 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 1 074 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (USK/*04-C.). |
| (2) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/567EI_AMS). |
| (3) | Īpašs nosacījums: no tās 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā un Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākšanas konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6. un 7. zonā un Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5. zonā nepārsniedz turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %. |
| | 0 | | | | | |
| (4) | Ieskaitot jūraslīdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 6. un 7. zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā |
| Jūraslīdaka (LIN/*5B67-) | 0 | | | | | |
| Brosme (USK/*5B67-) | 0 | | | | | |
| (5) | Norvēģijai iedalītās brosmes un jūraslīdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: |
| | 0 | | | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

(USK/567EI.)

Vācija

15

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

52

(1)

Francija

617

(1)

Īrija

60

(1)

Citi

15

(2)

Savienība

758

(1)

Norvēģija

0

(3)(4)(5)

Apvienotā Karaliste

316

(1)

KPN

1 074

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (USK/*04-C.).

(2)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/567EI_AMS).

(3)

Īpašs nosacījums: no tās 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā un Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākšanas konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6. un 7. zonā un Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5. zonā nepārsniedz turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %.

0

(4)

Ieskaitot jūraslīdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 6. un 7. zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

0

Brosme (USK/*5B67-)

0

(5)

Norvēģijai iedalītās brosmes un jūraslīdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās:

0

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (USK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | | 50 | |
| Vācija | | 0 | |
| Francija | | 0 | |
| Nīderlande | | 0 | |
| Savienība | | 50 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(USK/04-N.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

50

Vācija

0

Francija

0

Nīderlande

0

Savienība

50

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Kaproīdu dzimta

  Caproidae | Zona: | 6., 7. un 8.
  (BOR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 410 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Īrija | | 3 970 | |
| Savienība | | 5 380 | |
| Apvienotā Karaliste | | 365 | |
| | | | |
| KPN | | 5 745 | |

Suga:

Kaproīdu dzimta

Caproidae

Zona:

6., 7. un 8.

(BOR/678-)

Dānija

1 410

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Īrija

3 970

Savienība

5 380

Apvienotā Karaliste

365

KPN

5 745

| Suga: | Siļķe 
  (1)



  Clupea harengus | Zona: | 3.a
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 10 516 | (1)(2) (3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 168 | (1)(2)(3) |
| Zviedrija | | 11 000 | (1)(2)(3) |
| Savienība | | 21 684 | (1)(2)(3) |
| Norvēģija | | 3 337 | (2) |
| | | | |
| KPN | | 25 021 | |
| (1) | Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |
| (2) | 3.a rajonā siļķu krājumus HER/03A. (HER/*03A.) un HER/03A-BC (HER/*03A-BC) drīkst nozvejot tikai šādos apjomos: |
| Dānija | 554 | |
| Vācija | 8 |
| Zviedrija | 407 |
| Savienība | 969 |
| Norvēģija | 167 |
| (3) | Īpašs nosacījums: Apvienotās Karalistes ūdeņos 4. zonā (HER/*04-UK) drīkst zvejot līdz 50 % no šā daudzuma un Savienības ūdeņos 4.b zonā (HER/*4B-EU) drīkst zvejot ne vairāk kā šādus daudzumus: |
| Dānija | 10 203 | |
| Vācija | 163 |
| Zviedrija | 10 672 |
| Savienība | 21 038 |

Suga:

Siļķe 
  (1)

Clupea harengus

Zona:

3.a

(HER/03A.)

Dānija

10 516

(1)(2) (3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

168

(1)(2)(3)

Zviedrija

11 000

(1)(2)(3)

Savienība

21 684

(1)(2)(3)

Norvēģija

3 337

(2)

KPN

25 021

(1)

Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)

3.a rajonā siļķu krājumus HER/03A. (HER/*03A.) un HER/03A-BC (HER/*03A-BC) drīkst nozvejot tikai šādos apjomos:

Dānija

554

Vācija

8

Zviedrija

407

Savienība

969

Norvēģija

167

(3)

Īpašs nosacījums: Apvienotās Karalistes ūdeņos 4. zonā (HER/*04-UK) drīkst zvejot līdz 50 % no šā daudzuma un Savienības ūdeņos 4.b zonā (HER/*4B-EU) drīkst zvejot ne vairāk kā šādus daudzumus:

Dānija

10 203

Vācija

163

Zviedrija

10 672

Savienība

21 038

| Suga: | Siļķe 
  (1)



  Clupea harengus | Zona: | Apvienotās Karalistes, Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53°30' ziemeļu platuma
  (HER/4AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 62 988 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 41 155 | |
| Francija | | 20 502 | |
| Nīderlande | | 51 952 | |
| Zviedrija | | 4 064 | |
| Savienība | | 180 661 | |
| Fēru Salas | | 0 | |
| Norvēģija | | 124 012 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | | 75 916 | |
| | | | |
| KPN | | 427 628 | |
| (1) | Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |
| (2) | Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu (HER/*4AB-C): |
| | 2 700 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62 ziemeļu platuma Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu: |
| Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° ziemeļu platuma (HER/*4N-S62) | | | | |
| Savienība | | 2 700 | | | | | |

Suga:

Siļķe 
  (1)

Clupea harengus

Zona:

Apvienotās Karalistes, Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53°30' ziemeļu platuma

(HER/4AB.)

Dānija

62 988

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

41 155

Francija

20 502

Nīderlande

51 952

Zviedrija

4 064

Savienība

180 661

Fēru Salas

0

Norvēģija

124 012

(2)

Apvienotā Karaliste

75 916

KPN

427 628

(1)

Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)

Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu (HER/*4AB-C):

2 700

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62 ziemeļu platuma Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° ziemeļu platuma (HER/*4N-S62)

Savienība

2 700

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o ziemeļu platuma
  (HER/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 991 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 991 | |
| | | | |
| KPN | | 427 628 | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o ziemeļu platuma

(HER/4N-S62)

Zviedrija

991

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

991

KPN

427 628

(1)

Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 3.a
  (HER/03A-BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 5 692 | (1)(2)(3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 51 | (1)(2)(3) |
| Zviedrija | | 916 | (1)(2)(3) |
| Savienība | | 6 659 | (1)(2)(3) |
| | | | |
| KPN | | 6 659 | (2) |
| (1) | Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. |
| (2) | 3.a rajonā siļķu krājumus HER/03A. (HER/*03A) un HER/03A-BC (HER/*03A-BC) drīkst nozvejot tikai šādos apjomos: |
| Dānija | 554 | |
| Vācija | 8 |
| Zviedrija | 407 |
| Savienība | 969 |
| (3) | Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*4-EU-BC). |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

3.a

(HER/03A-BC)

Dānija

5 692

(1)(2)(3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

51

(1)(2)(3)

Zviedrija

916

(1)(2)(3)

Savienība

6 659

(1)(2)(3)

KPN

6 659

(2)

(1)

Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(2)

3.a rajonā siļķu krājumus HER/03A. (HER/*03A) un HER/03A-BC (HER/*03A-BC) drīkst nozvejot tikai šādos apjomos:

Dānija

554

Vācija

8

Zviedrija

407

Savienība

969

(3)

Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*4-EU-BC).

| Suga: | Siļķe 
  (1)



  Clupea harengus | Zona: | 4. un 7.d; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (HER/2A47DX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 41 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 7 823 | |
| Vācija | | 41 | |
| Francija | | 41 | |
| Nīderlande | | 41 | |
| Zviedrija | | 38 | |
| Savienība | | 8 025 | |
| Apvienotā Karaliste | | 149 | |
| | | | |
| KPN | | 8 174 | |
| (1) | Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. |

Suga:

Siļķe 
  (1)

Clupea harengus

Zona:

4. un 7.d; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(HER/2A47DX)

Beļģija

41

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

7 823

Vācija

41

Francija

41

Nīderlande

41

Zviedrija

38

Savienība

8 025

Apvienotā Karaliste

149

KPN

8 174

(1)

Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

| Suga: | Siļķe 
  (1)



  Clupea harengus | Zona: | 4.c un 7.d 
  (2)


  (HER/4CXB7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 8 736 | (3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 909 | (3) |
| Vācija | | 594 | (3) |
| Francija | | 11 326 | (3) |
| Nīderlande | | 20 055 | (3) |
| Savienība | | 41 620 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | | 5 419 | (3) |
| | | | |
| KPN | | 427 628 | |
| (1) | Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |
| (2) | Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. |
| (3) | Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.). |

Suga:

Siļķe 
  (1)

Clupea harengus

Zona:

4.c un 7.d 
  (2)

(HER/4CXB7D)

Beļģija

8 736

(3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

909

(3)

Vācija

594

(3)

Francija

11 326

(3)

Nīderlande

20 055

(3)

Savienība

41 620

(3)

Apvienotā Karaliste

5 419

(3)

KPN

427 628

(1)

Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)

Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(3)

Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 6.b un 6.aN; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā 
  (1)


  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 87 | (2) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 17 | (2) |
| Īrija | | 117 | (2) |
| Nīderlande | | 87 | (2) |
| Savienība | | 307 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | | 563 | (2) |
| | | | |
| KPN | | 870 | |
| (1) | Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu. |
| (2) | Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57°30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN; izņēmums ir sešas jūras jūdzes plata josla, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

6.b un 6.aN; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā 
  (1)

(HER/5B6ANB)

Vācija

87

(2)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

17

(2)

Īrija

117

(2)

Nīderlande

87

(2)

Savienība

307

(2)

Apvienotā Karaliste

563

(2)

KPN

870

(1)

Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu.

(2)

Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57°30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN; izņēmums ir sešas jūras jūdzes plata josla, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 6.aS 
  (1)
  , 7.b un 7.c
  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 309 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | | 31 | |
| Savienība | | 340 | |
| | | | |
| KPN | | 340 | |
| (1) | Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56o 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07o 00' rietumu garuma. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

6.aS 
  (1)
  , 7.b un 7.c

(HER/6AS7BC)

Īrija

309

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

31

Savienība

340

KPN

340

(1)

Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56o 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07o 00' rietumu garuma.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7.a 
  (1)


  (HER/07A/MM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 156 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Savienība | | 156 | |
| Apvienotā Karaliste | | 1 679 | |
| | | | |
| KPN | | 1 835 | |
| (1) | Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:






  — | ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7.a 
  (1)

(HER/07A/MM)

Īrija

156

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Savienība

156

Apvienotā Karaliste

1 679

KPN

1 835

(1)

Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:

—

ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | rietumos Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos Īrijas krasts,

| — | austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7.e un 7.f
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 116 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | | 116 | |
| Apvienotā Karaliste | | 116 | |
| | | | |
| KPN | | 232 | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7.e un 7.f

(HER/7EF.)

Francija

116

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

116

Apvienotā Karaliste

116

KPN

232

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7.a zona uz dienvidiem no 52°30'N; 7.g 
  (1)
  , 7.h (

  1)
  , 7.j 
  (1)
  un 7.k 
  (1)


  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 3 | (2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 14 | (2) |
| Īrija | | 188 | (2) |
| Nīderlande | | 14 | (2) |
| Savienība | | 217 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | | 0 | (2) |
| | | | |
| KPN | | 217 | (2) |
| (1) | Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:






  — | ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7.a zona uz dienvidiem no 52°30'N; 7.g 
  (1)
  , 7.h (

  1)
  , 7.j 
  (1)
  un 7.k 
  (1)

(HER/7G-K.)

Vācija

3

(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

14

(2)

Īrija

188

(2)

Nīderlande

14

(2)

Savienība

217

(2)

Apvienotā Karaliste

0

(2)

KPN

217

(2)

(1)

Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:

—

ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | rietumos Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos Īrijas krasts,

| — | austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

(2)

Šo kvotu drīkst iedalīt tikai kuģiem, kas piedalās kontrolzvejniecībā, kura dod iespēju veikt uz zvejniecību balstītu datu vākšanu par šo krājumu, ko novērtē ICES. Pirms jebkādu nozveju atļaušanas attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai kuģa vai kuģu vārdu.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Skageraks
  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 5 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | | 1 515 | |
| Vācija | | 38 | |
| Nīderlande | | 9 | |
| Zviedrija | | 265 | |
| Savienība | | 1 832 | |
| | | | |
| KPN | | 1 893 | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Skageraks

(COD/03AN.)

Beļģija

5

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

1 515

Vācija

38

Nīderlande

9

Zviedrija

265

Savienība

1 832

KPN

1 893

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 339 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | | 1 951 | |
| Vācija | | 1 236 | |
| Francija | | 419 | (1) |
| Nīderlande | | 1 102 | (1) |
| Zviedrija | | 13 | |
| Savienība | | 5 060 | |
| Norvēģija | | 2 252 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | | 5 934 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 13 246 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot šādā zonā: 7.d (COD/*07D.). |
| (2) | Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) | |
| Savienība | | 3 958 | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(COD/2A3AX4)

Beļģija

339

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

1 951

Vācija

1 236

Francija

419

(1)

Nīderlande

1 102

(1)

Zviedrija

13

Savienība

5 060

Norvēģija

2 252

(2)

Apvienotā Karaliste

5 934

(1)

KPN

13 246

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot šādā zonā: 7.d (COD/*07D.).

(2)

Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-)

Savienība

3 958

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (COD/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 382 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 382 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(COD/4N-S62)

Zviedrija

382

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

382

KPN

Nepiemēro

(1)

Pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 6.b; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā
  (COD/5W6-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 0 | (1) |
| Francija | | 2 | (1) |
| Īrija | | 4 | (1) |
| Savienība | | 6 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 13 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 19 | (1) |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās mencas zvejniecībās šo KPN apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

6.b; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā

(COD/5W6-14)

Beļģija

0

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

0

(1)

Francija

2

(1)

Īrija

4

(1)

Savienība

6

(1)

Apvienotā Karaliste

13

(1)

KPN

19

(1)

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās mencas zvejniecībās šo KPN apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 6.a; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W
  (COD/5BE6A) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 3 | (1) |
| Francija | | 29 | (1) |
| Īrija | | 55 | (1) |
| Savienība | | 87 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 233 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 320 | (1) |
| (1) | Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

6.a; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W

(COD/5BE6A)

Beļģija

0

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

3

(1)

Francija

29

(1)

Īrija

55

(1)

Savienība

87

(1)

Apvienotā Karaliste

233

(1)

KPN

320

(1)

(1)

Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7.a
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 2 | (1) |
| Īrija | | 26 | (1) |
| Nīderlande | | 0 | (1) |
| Savienība | | 29 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 23 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 52 | (1) |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7.a

(COD/07A.)

Beļģija

1

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

(1)

Īrija

26

(1)

Nīderlande

0

(1)

Savienība

29

(1)

Apvienotā Karaliste

23

(1)

KPN

52

(1)

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 4 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 72 | (1) |
| Īrija | | 106 | (1) |
| Nīderlande | | 0 | (1) |
| Savienība | | 182 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 4 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 202 | (1) |
| (1) | Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(COD/7XAD34)

Beļģija

4

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

72

(1)

Īrija

106

(1)

Nīderlande

0

(1)

Savienība

182

(1)

Apvienotā Karaliste

4

(1)

KPN

202

(1)

(1)

Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7.d
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 33 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 649 | (1) |
| Nīderlande | | 19 | (1) |
| Savienība | | 701 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 71 | (2) |
| | | | |
| KPN | | 772 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 4. zonā, 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā (COD/*2A3X4). |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā, 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā (COD/*2A3X4). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7.d

(COD/07D.)

Beļģija

33

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

649

(1)

Nīderlande

19

(1)

Savienība

701

(1)

Apvienotā Karaliste

71

(2)

KPN

772

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 4. zonā, 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā (COD/*2A3X4).

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā, 3.a zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā (COD/*2A3X4).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 2 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 2 | (1) |
| Vācija | | 2 | (1) |
| Francija | | 10 | (1) |
| Nīderlande | | 8 | (1) |
| Savienība | | 24 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 623 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 647 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (LEZ/*6AN58). |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(LEZ/2AC4-C)

Beļģija

2

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

2

(1)

Vācija

2

(1)

Francija

10

(1)

Nīderlande

8

(1)

Savienība

24

(1)

Apvienotā Karaliste

623

(1)

KPN

647

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (LEZ/*6AN58).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (LEZ/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 129 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 502 | (1) |
| Īrija | | 146 | (1) |
| Savienība | | 777 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 529 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 1 306 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C). |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(LEZ/56-14)

Spānija

129

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

502

(1)

Īrija

146

(1)

Savienība

777

(1)

Apvienotā Karaliste

529

(1)

KPN

1 306

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 7.
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 115 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | | 1 277 | (2) |
| Francija | | 1 550 | (2) |
| Īrija | | 705 | (2) |
| Savienība | | 3 647 | |
| Apvienotā Karaliste | | 889 | (2) |
| | | | |
| KPN | | 4 536 | |
| (1) | 10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejām, ko gūst jūrasmēles specializētās zvejniecības. |
| (2) | 35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE). |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

7.

(LEZ/07.)

Beļģija

115

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

1 277

(2)

Francija

1 550

(2)

Īrija

705

(2)

Savienība

3 647

Apvienotā Karaliste

889

(2)

KPN

4 536

(1)

10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejām, ko gūst jūrasmēles specializētās zvejniecības.

(2)

35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 251 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 203 | |
| Savienība | | 454 | |
| | | | |
| KPN | | 454 | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(LEZ/8ABDE.)

Spānija

251

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

203

Savienība

454

KPN

454

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 118 | (1)(2) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 259 | (1)(2) |
| Vācija | | 126 | (1)(2) |
| Francija | | 24 | (1)(2) |
| Nīderlande | | 88 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 3 | (1)(2) |
| Savienība | | 619 | (1)(2) |
| Apvienotā Karaliste | | 4 170 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 4 789 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 30 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (ANF/*6AN58). |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes ūdeņos 6.a zonā uz dienvidiem no 58° 30' ziemeļu platuma; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14). |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(ANF/2AC4-C)

Beļģija

118

(1)(2)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

259

(1)(2)

Vācija

126

(1)(2)

Francija

24

(1)(2)

Nīderlande

88

(1)(2)

Zviedrija

3

(1)(2)

Savienība

619

(1)(2)

Apvienotā Karaliste

4 170

(1)(2)

KPN

4 789

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 30 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (ANF/*6AN58).

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes ūdeņos 6.a zonā uz dienvidiem no 58° 30' ziemeļu platuma; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (ANF/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 37 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | | 935 | |
| Vācija | | 15 | |
| Nīderlande | | 13 | |
| Savienība | | 1 000 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(ANF/04-N.)

Beļģija

37

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

935

Vācija

15

Nīderlande

13

Savienība

1 000

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (ANF/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 49 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 56 | (1) |
| Spānija | | 53 | (1) |
| Francija | | 607 | (1) |
| Īrija | | 137 | (1) |
| Nīderlande | | 48 | (1) |
| Savienība | | 950 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 644 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 1 594 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot šādā zonā: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C). |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(ANF/56-14)

Beļģija

49

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

56

(1)

Spānija

53

(1)

Francija

607

(1)

Īrija

137

(1)

Nīderlande

48

(1)

Savienība

950

(1)

Apvienotā Karaliste

644

(1)

KPN

1 594

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot šādā zonā: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C).

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 7.
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 840 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 94 | (1) |
| Spānija | | 334 | (1) |
| Francija | | 5 392 | (1) |
| Īrija | | 689 | (1) |
| Nīderlande | | 109 | (1) |
| Savienība | | 7 457 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 2 074 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 9 531 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE). |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

7.

(ANF/07.)

Beļģija

840

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

94

(1)

Spānija

334

(1)

Francija

5 392

(1)

Īrija

689

(1)

Nīderlande

109

(1)

Savienība

7 457

(1)

Apvienotā Karaliste

2 074

(1)

KPN

9 531

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 389 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 2 165 | |
| Savienība | | 2 554 | |
| | | | |
| KPN | | 2 554 | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(ANF/8ABDE.)

Spānija

389

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

2 165

Savienība

2 554

KPN

2 554

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 3.a
  (HAD/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 13 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 2 225 | |
| Vācija | | 141 | |
| Nīderlande | | 3 | |
| Zviedrija | | 263 | |
| Savienība | | 2 645 | |
| | | | |
| KPN | | 2 761 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

3.a

(HAD/03A.)

Beļģija

13

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

2 225

Vācija

141

Nīderlande

3

Zviedrija

263

Savienība

2 645

KPN

2 761

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 290 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 1 994 | (1) |
| Vācija | | 1 268 | (1) |
| Francija | | 2 212 | (1) |
| Nīderlande | | 217 | (1) |
| Zviedrija | | 178 | (1) |
| Savienība | | 6 159 | (1) |
| Norvēģija | | 10 333 | |
| Apvienotā Karaliste | | 28 432 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 44 924 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (HAD/*6AN58). |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) | |
| Savienība | | 4 123 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(HAD/2AC4.)

Beļģija

290

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

1 994

(1)

Vācija

1 268

(1)

Francija

2 212

(1)

Nīderlande

217

(1)

Zviedrija

178

(1)

Savienība

6 159

(1)

Norvēģija

10 333

Apvienotā Karaliste

28 432

(1)

KPN

44 924

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (HAD/*6AN58).

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-)

Savienība

4 123

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (HAD/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 707 | (1) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 707 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā. |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(HAD/4N-S62)

Zviedrija

707

(1)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

707

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā.

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 4 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 4 | |
| Francija | | 195 | |
| Īrija | | 139 | |
| Savienība | | 342 | |
| Apvienotā Karaliste | | 1 752 | |
| | | | |
| KPN | | 2 094 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(HAD/6B1214)

Beļģija

4

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

4

Francija

195

Īrija

139

Savienība

342

Apvienotā Karaliste

1 752

KPN

2 094

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 6.a; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 6 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 6 | (1) |
| Francija | | 277 | (1) |
| Īrija | | 682 | (1) |
| Savienība | | 971 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 4 035 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 5 006 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (HAD/*2AC4). |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

6.a; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā

(HAD/5BC6A.)

Beļģija

6

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

6

(1)

Francija

277

(1)

Īrija

682

(1)

Savienība

971

(1)

Apvienotā Karaliste

4 035

(1)

KPN

5 006

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (HAD/*2AC4).

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 7.b–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 38 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 2 192 | |
| Īrija | | 729 | |
| Savienība | | 2 959 | |
| Apvienotā Karaliste | | 638 | |
| | | | |
| KPN | | 3 597 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

7.b–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HAD/7X7A34)

Beļģija

38

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

2 192

Īrija

729

Savienība

2 959

Apvienotā Karaliste

638

KPN

3 597

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 7.a
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 12 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 54 | |
| Īrija | | 325 | |
| Savienība | | 391 | |
| Apvienotā Karaliste | | 452 | |
| | | | |
| KPN | | 843 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

7.a

(HAD/07A.)

Beļģija

12

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

54

Īrija

325

Savienība

391

Apvienotā Karaliste

452

KPN

843

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 3.a
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 659 | | Piesardzīga KPN |
| Nīderlande | | 2 | |
| Zviedrija | | 70 | |
| Savienība | | 731 | |
| | | | |
| KPN | | 929 | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

3.a

(WHG/03A.)

Dānija

659

Piesardzīga KPN

Nīderlande

2

Zviedrija

70

Savienība

731

KPN

929

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 498 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 2 152 | |
| Vācija | | 560 | |
| Francija | | 3 234 | |
| Nīderlande | | 1 244 | |
| Zviedrija | | 4 | |
| Savienība | | 7 692 | |
| Norvēģija | | 2 664 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 16 131 | |
| | | | |
| KPN | | 26 636 | |
| (1) | Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) | |
| Savienība | | 4 782 | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(WHG/2AC4.)

Beļģija

498

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

2 152

Vācija

560

Francija

3 234

Nīderlande

1 244

Zviedrija

4

Savienība

7 692

Norvēģija

2 664

(1)

Apvienotā Karaliste

16 131

KPN

26 636

(1)

Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-)

Savienība

4 782

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (WHG/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 1 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 12 | (1) |
| Īrija | | 73 | (1) |
| Savienība | | 86 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 148 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 234 | (1) |
| (1) | Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(WHG/56-14)

Vācija

1

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

12

(1)

Īrija

73

(1)

Savienība

86

(1)

Apvienotā Karaliste

148

(1)

KPN

234

(1)

(1)

Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7.a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 9 | (1) |
| Īrija | | 110 | (1) |
| Nīderlande | | 0 | (1) |
| Savienība | | 120 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 169 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 289 | (1) |
| (1) | Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

7.a

(WHG/07A.)

Beļģija

1

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

9

(1)

Īrija

110

(1)

Nīderlande

0

(1)

Savienība

120

(1)

Apvienotā Karaliste

169

(1)

KPN

289

(1)

(1)

Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k
  (WHG/7X7A-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 63 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 3 959 | |
| Īrija | | 3 328 | |
| Nīderlande | | 33 | |
| Savienība | | 7 383 | |
| Apvienotā Karaliste | | 969 | |
| | | | |
| KPN | | 8 352 | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k

(WHG/7X7A-C)

Beļģija

63

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

3 959

Īrija

3 328

Nīderlande

33

Savienība

7 383

Apvienotā Karaliste

969

KPN

8 352

| Suga: | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (W/P/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 190 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Savienība | | 190 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā. |

Suga:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(W/P/4N-S62)

Zviedrija

190

(1)

Piesardzīga KPN

Savienība

190

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā.

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 3.a
  (HKE/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 685 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Zviedrija | | 58 | (1) |
| Savienība | | 744 | |
| | | | |
| KPN | | 744 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai un Apvienotajai Karalistei. |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

3.a

(HKE/03A.)

Dānija

685

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Zviedrija

58

(1)

Savienība

744

KPN

744

(1)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai un Apvienotajai Karalistei.

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 9 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 346 | (1)(2) |
| Vācija | | 40 | (1)(2) |
| Francija | | 77 | (1)(2) |
| Nīderlande | | 20 | (1)(2) |
| Savienība | | 492 | (1)(2) |
| Apvienotā Karaliste | | 369 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 861 | |
| (1) | Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejai 3.a zonā (HKE/*03A.). |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 6 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (HKE/*6AN58). |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(HKE/2AC4-C)

Beļģija

9

(1)(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

346

(1)(2)

Vācija

40

(1)(2)

Francija

77

(1)(2)

Nīderlande

20

(1)(2)

Savienība

492

(1)(2)

Apvienotā Karaliste

369

(1)(2)

KPN

861

(1)

Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejai 3.a zonā (HKE/*03A.).

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 6 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58°30' ziemeļu platuma (HKE/*6AN58).

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (HKE/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 17 | | Piesardzīga KPN |
| Dānija | | 1 600 | |
| Vācija | | 180 | |
| Francija | | 74 | |
| Nīderlande | | 128 | |
| Zviedrija | | Nepiemēro | |
| Savienība | | 2 000 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(HKE/04-N.)

Beļģija

17

Piesardzīga KPN

Dānija

1 600

Vācija

180

Francija

74

Nīderlande

128

Zviedrija

Nepiemēro

Savienība

2 000

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 126 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | | 3 977 | (1) |
| Francija | | 6 142 | (1) |
| Īrija | | 748 | (1) |
| Nīderlande | | 81 | (1) |
| Savienība | | 11 074 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 2 760 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 13 834 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajiem ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem katru gadu retrospektīvi paziņo attiecīgi Savienībai vai Apvienotajai Karalistei. Dalībvalstis iepriekš paziņo Komisijai. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (HKE/*8ABDE) | |
| Beļģija | | 17 | |
| Spānija | | 658 | |
| Francija | | 658 | |
| Īrija | | 82 | |
| Nīderlande | | 8 | |
| Savienība | | 1 423 | |
| Apvienotā Karaliste | | 370 | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(HKE/571214)

Beļģija

126

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

3 977

(1)

Francija

6 142

(1)

Īrija

748

(1)

Nīderlande

81

(1)

Savienība

11 074

(1)

Apvienotā Karaliste

2 760

(1)

KPN

13 834

(1)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajiem ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem katru gadu retrospektīvi paziņo attiecīgi Savienībai vai Apvienotajai Karalistei. Dalībvalstis iepriekš paziņo Komisijai.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e (HKE/*8ABDE)

Beļģija

17

Spānija

658

Francija

658

Īrija

82

Nīderlande

8

Savienība

1 423

Apvienotā Karaliste

370

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 4 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | | 2 839 | |
| Francija | | 6 375 | |
| Nīderlande | | 8 | (1) |
| Savienība | | 9 227 | |
| | | | |
| KPN | | 9 227 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai un Apvienotajai Karalistei. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) | |
| Beļģija | | 1 | |
| Spānija | | 822 | |
| Francija | | 1 480 | |
| Nīderlande | | 3 | |
| Savienība | | 2 306 | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(HKE/8ABDE.)

Beļģija

4

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

2 839

Francija

6 375

Nīderlande

8

(1)

Savienība

9 227

KPN

9 227

(1)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai un Apvienotajai Karalistei.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14)

Beļģija

1

Spānija

822

Francija

1 480

Nīderlande

3

Savienība

2 306

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā
  (WHB/24-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 0 | | Analītiska KPN |
| Savienība | | 0 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā

(WHB/24-N.)

Dānija

0

Analītiska KPN

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 36 723 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | | 14 279 | (1) |
| Spānija | | 31 133 | (1)(2) |
| Francija | | 25 557 | (1) |
| Īrija | | 28 438 | (1) |
| Nīderlande | | 44 780 | (1) |
| Portugāle | | 2 892 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 9 084 | (1) |
| Savienība | | 192 886 | (1)(3) |
| Norvēģija | | 31 500 | |
| Fēru Salas | | 0 | |
| Apvienotā Karaliste | | 58 394 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves limitu 0 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 0 % |
| (2) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz šādu zonu: 8.c, 9. un 10. un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai. |
| (3) | Īpašs nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: |
| | | 114 554 | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā

(WHB/1X14)

Dānija

36 723

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

14 279

(1)

Spānija

31 133

(1)(2)

Francija

25 557

(1)

Īrija

28 438

(1)

Nīderlande

44 780

(1)

Portugāle

2 892

(1)(2)

Zviedrija

9 084

(1)

Savienība

192 886

(1)(3)

Norvēģija

31 500

Fēru Salas

0

Apvienotā Karaliste

58 394

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves limitu 0 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 0 %

(2)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz šādu zonu: 8.c, 9. un 10. un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš paziņo Komisijai.

(3)

Īpašs nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:

114 554

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 23 202 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Portugāle | | 5 801 | |
| Savienība | | 29 003 | (1) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: |
| | | 114 554 | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHB/8C3411)

Spānija

23 202

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Portugāle

5 801

Savienība

29 003

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. un Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:

114 554

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56°30′ ziemeļu platuma un 7. zonā uz rietumiem no 12° rietumu garuma
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | | 114 554 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Fēru Salas | | 0 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Ieskaitāmas Norvēģijas noteiktajā kvotā. |
| (2) | Jāzvejo Savienības ūdeņos 4., 6. un 7. zonā. |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56°30′ ziemeļu platuma un 7. zonā uz rietumiem no 12° rietumu garuma

(WHB/24A567)

Norvēģija

114 554

(1)(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Fēru Salas

0

KPN

Nepiemēro

(1)

Ieskaitāmas Norvēģijas noteiktajā kvotā.

(2)

Jāzvejo Savienības ūdeņos 4., 6. un 7. zonā.

| Suga: | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 67 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 184 | |
| Vācija | | 24 | |
| Francija | | 51 | |
| Nīderlande | | 153 | |
| Zviedrija | | 2 | |
| Savienība | | 481 | |
| Apvienotā Karaliste | | 876 | |
| | | | |
| KPN | | 1 357 | |

Suga:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(L/W/2AC4-C)

Beļģija

67

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

184

Vācija

24

Francija

51

Nīderlande

153

Zviedrija

2

Savienība

481

Apvienotā Karaliste

876

KPN

1 357

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | 6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā
  (BLI/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 29 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Igaunija | | 4 | |
| Spānija | | 91 | |
| Francija | | 2 068 | |
| Īrija | | 8 | |
| Lietuva | | 2 | |
| Polija | | 1 | |
| Citi | | 8 | (1) |
| Savienība | | 2 211 | |
| Norvēģija | | 0 | (2) |
| Fēru Salas | | 0 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | | 670 | |
| | | | |
| KPN | | 2 881 | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/5B67_AMS). |
| (2) | Jāzvejo Savienības ūdeņos 4., 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C). |
| (3) | Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas ieskaitāmas šajā kvotā. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma un Savienības ūdeņos 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

6. un 7.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

(BLI/5B67-)

Vācija

29

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Igaunija

4

Spānija

91

Francija

2 068

Īrija

8

Lietuva

2

Polija

1

Citi

8

(1)

Savienība

2 211

Norvēģija

0

(2)

Fēru Salas

0

(3)

Apvienotā Karaliste

670

KPN

2 881

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/5B67_AMS).

(2)

Jāzvejo Savienības ūdeņos 4., 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C).

(3)

Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas ieskaitāmas šajā kvotā. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma un Savienības ūdeņos 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 12. zonā
  (BLI/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | | 0 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | | 23 | (1) |
| Francija | | 1 | (1) |
| Lietuva | | 0 | (1) |
| Citi | | 0 | (1)(2) |
| Savienība | | 24 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 0 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 24 | (1) |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |
| (2) | Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/12INT_AMS). |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 12. zonā

(BLI/12INT-)

Igaunija

0

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

23

(1)

Francija

1

(1)

Lietuva

0

(1)

Citi

0

(1)(2)

Savienība

24

(1)

Apvienotā Karaliste

0

(1)

KPN

24

(1)

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

(2)

Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/12INT_AMS).

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 2. zonā; Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā
  (BLI/24-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 1 | |
| Īrija | | 1 | |
| Francija | | 2 | |
| Citi | | 0 | (1) |
| Savienība | | 5 | |
| Apvienotā Karaliste | | 2 | |
| | | | |
| KPN | | 7 | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/24_AMS). |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 2. zonā; Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā

(BLI/24-)

Dānija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

1

Īrija

1

Francija

2

Citi

0

(1)

Savienība

5

Apvienotā Karaliste

2

KPN

7

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/24_AMS).

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (BLI/03A-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1,5 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 1 | |
| Zviedrija | | 1,5 | |
| Savienība | | 4 | |
| | | | |
| KPN | | 4 | |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(BLI/03A-)

Dānija

1,5

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

1

Zviedrija

1,5

Savienība

4

KPN

4

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 2 | |
| Francija | | 2 | |
| Citi | | 1 | (1) |
| Savienība | | 8 | |
| Apvienotā Karaliste | | 3 | |
| | | | |
| KPN | | 11 | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (LIN/1/2_AMS). |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(LIN/1/2.)

Dānija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

2

Francija

2

Citi

1

(1)

Savienība

8

Apvienotā Karaliste

3

KPN

11

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (LIN/1/2_AMS).

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (LIN/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 3 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 24 | |
| Vācija | | 3 | |
| Zviedrija | | 10 | |
| Savienība | | 41 | |
| Apvienotā Karaliste | | 3 | |
| | | | |
| KPN | | 44 | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(LIN/03A-C.)

Beļģija

3

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

24

Vācija

3

Zviedrija

10

Savienība

41

Apvienotā Karaliste

3

KPN

44

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 6 | (1)(2) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 86 | (1)(2) |
| Vācija | | 54 | (1)(2) |
| Francija | | 48 | (1) |
| Nīderlande | | 2 | (1) |
| Zviedrija | | 4 | (1)(2) |
| Savienība | | 199 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 754 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 953 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (LIN/*6AN58). |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 tonnas, drīkst nozvejot šādā zonā: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/*03A-C). |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-C.)

Beļģija

6

(1)(2)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

86

(1)(2)

Vācija

54

(1)(2)

Francija

48

(1)

Nīderlande

2

(1)

Zviedrija

4

(1)(2)

Savienība

199

(1)

Apvienotā Karaliste

754

(1)(2)

KPN

953

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 20 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (LIN/*6AN58).

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 tonnas, drīkst nozvejot šādā zonā: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/*03A-C).

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā
  (LIN/05EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 1 | |
| Vācija | | 1 | |
| Francija | | 1 | |
| Savienība | | 5 | |
| Apvienotā Karaliste | | 2 | |
| | | | |
| KPN | | 7 | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

(LIN/05EI.)

Beļģija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

1

Vācija

1

Francija

1

Savienība

5

Apvienotā Karaliste

2

KPN

7

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | 6., 7., 8., 9. un 10.; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 17 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 3 | (1) |
| Vācija | | 60 | (1) |
| Īrija | | 323 | (1) |
| Spānija | | 1 209 | (1) |
| Francija | | 1 287 | (1) |
| Portugāle | | 3 | (1) |
| Savienība | | 2 902 | (1) |
| Norvēģija | | 0 | (2)(3)(4) |
| Fēru Salas | | 0 | (5)(6) |
| Apvienotā Karaliste | | 1 687 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 4 589 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 40 % drīkst nozvejot šādā zonā: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/*04-C.). |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākšanas konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 0. Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %. |
| (3) | Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds: |
| Jūraslīdaka (LIN/*5B67-) | 0 | |
| Brosme (USK/*5B67-) | 0 |
| (4) | Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 0. |
| (5) | Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30′ ziemeļu platuma (LIN/*6BAN.). |
| (6) | Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākšanas konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 0 |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

6., 7., 8., 9. un 10.; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(LIN/6X14.)

Beļģija

17

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

3

(1)

Vācija

60

(1)

Īrija

323

(1)

Spānija

1 209

(1)

Francija

1 287

(1)

Portugāle

3

(1)

Savienība

2 902

(1)

Norvēģija

0

(2)(3)(4)

Fēru Salas

0

(5)(6)

Apvienotā Karaliste

1 687

(1)

KPN

4 589

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 40 % drīkst nozvejot šādā zonā: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/*04-C.).

(2)

Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākšanas konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 0. Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a zonā nedrīkst pārsniegt 5 %.

(3)

Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

0

Brosme (USK/*5B67-)

0

(4)

Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 0.

(5)

Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30′ ziemeļu platuma (LIN/*6BAN.).

(6)

Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākšanas konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 0

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 5 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | | 667 | |
| Vācija | | 19 | |
| Francija | | 8 | |
| Nīderlande | | 1 | |
| Savienība | | 700 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-N.)

Beļģija

5

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

667

Vācija

19

Francija

8

Nīderlande

1

Savienība

700

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 399 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 399 | |
| Vācija | | 6 | |
| Francija | | 12 | |
| Nīderlande | | 205 | |
| Savienība | | 1 021 | |
| Apvienotā Karaliste | | 6 610 | |
| | | | |
| KPN | | 7 631 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(NEP/2AC4-C)

Beļģija

399

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

399

Vācija

6

Francija

12

Nīderlande

205

Savienība

1 021

Apvienotā Karaliste

6 610

KPN

7 631

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (NEP/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 200 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 0 | |
| Savienība | | 200 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(NEP/04-N.)

Dānija

200

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Savienība

200

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 8 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 30 | |
| Īrija | | 50 | |
| Savienība | | 88 | |
| Apvienotā Karaliste | | 3 648 | |
| | | | |
| KPN | | 3 736 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā

(NEP/5BC6.)

Spānija

8

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

30

Īrija

50

Savienība

88

Apvienotā Karaliste

3 648

KPN

3 736

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 7.
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 245 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 991 | (1) |
| Īrija | | 1 503 | (1) |
| Savienība | | 2 739 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 1 768 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 4 507 | (1) |
| (1) | Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16) | |
| Spānija | | 546 | |
| Francija | | 342 | |
| Īrija | | 656 | |
| Savienība | | 1 244 | |
| Apvienotā Karaliste | 266 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

7.

(NEP/07.)

Spānija

245

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

991

(1)

Īrija

1 503

(1)

Savienība

2 739

(1)

Apvienotā Karaliste

1 768

(1)

KPN

4 507

(1)

(1)

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16)

Spānija

546

Francija

342

Īrija

656

Savienība

1 244

Apvienotā Karaliste

266

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | 3.a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 1 349 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Zviedrija | | 727 | |
| Savienība | | 2 076 | |
| | | | |
| KPN | | 3 888 | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

3.a

(PRA/03A.)

Dānija

1 349

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Zviedrija

727

Savienība

2 076

KPN

3 888

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 123 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Nīderlande | | 1 | (1) |
| Zviedrija | | 5 | (1) |
| Savienība | | 129 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 36 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 165 | (1) |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās ziemeļu garneles zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(PRA/2AC4-C)

Dānija

123

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Nīderlande

1

(1)

Zviedrija

5

(1)

Savienība

129

(1)

Apvienotā Karaliste

36

(1)

KPN

165

(1)

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās ziemeļu garneles zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (PRA/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 200 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Zviedrija | | 123 | (1) |
| Savienība | | 323 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotās. |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(PRA/4N-S62)

Dānija

200

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Zviedrija

123

(1)

Savienība

323

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotās.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Skageraks
  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 88 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 11 391 | |
| Vācija | | 58 | |
| Nīderlande | | 2 191 | |
| Zviedrija | | 610 | |
| Savienība | | 14 338 | |
| | | | |
| KPN | | 16 816 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Skageraks

(PLE/03AN.)

Beļģija

88

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

11 391

Vācija

58

Nīderlande

2 191

Zviedrija

610

Savienība

14 338

KPN

16 816

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 4 841 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 15 734 | |
| Vācija | | 4 539 | |
| Francija | | 908 | |
| Nīderlande | | 30 258 | |
| Savienība | | 56 280 | |
| Norvēģija | | 8 798 | |
| Apvienotā Karaliste | | 33 268 | |
| | | | |
| KPN | | 125 692 | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) | |
| Savienība | | 30 883 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(PLE/2A3AX4)

Beļģija

4 841

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

15 734

Vācija

4 539

Francija

908

Nīderlande

30 258

Savienība

56 280

Norvēģija

8 798

Apvienotā Karaliste

33 268

KPN

125 692

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-)

Savienība

30 883

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (PLE/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Īrija | | 63 | |
| Savienība | | 65 | |
| Apvienotā Karaliste | | 100 | |
| | | | |
| KPN | | 165 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(PLE/56-14)

Francija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Īrija

63

Savienība

65

Apvienotā Karaliste

100

KPN

165

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.a
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 15 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 7 | |
| Īrija | | 267 | |
| Nīderlande | | 5 | |
| Savienība | | 294 | |
| Apvienotā Karaliste | | 364 | |
| | | | |
| KPN | | 658 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.a

(PLE/07A.)

Beļģija

15

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

7

Īrija

267

Nīderlande

5

Savienība

294

Apvienotā Karaliste

364

KPN

658

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.d un 7.e
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 691 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 2 302 | |
| Savienība | | 2 993 | |
| Apvienotā Karaliste | | 1 595 | |
| | | | |
| KPN | | 4 588 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.d un 7.e

(PLE/7DE.)

Beļģija

691

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

2 302

Savienība

2 993

Apvienotā Karaliste

1 595

KPN

4 588

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.f un 7.g
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 89 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 161 | |
| Īrija | | 60 | |
| Savienība | | 310 | |
| Apvienotā Karaliste | | 122 | |
| | | | |
| KPN | | 432 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.f un 7.g

(PLE/7FG.)

Beļģija

89

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

161

Īrija

60

Savienība

310

Apvienotā Karaliste

122

KPN

432

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.h, 7.j un 7.k
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 2 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 4 | (1) |
| Īrija | | 14 | (1) |
| Nīderlande | | 8 | (1) |
| Savienība | | 28 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 6 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 34 | (1) |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās jūras zeltplekstes zvejniecībās šo KPN apgūt nav atļauts. |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.h, 7.j un 7.k

(PLE/7HJK.)

Beļģija

2

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

4

(1)

Īrija

14

(1)

Nīderlande

8

(1)

Savienība

28

(1)

Apvienotā Karaliste

6

(1)

KPN

34

(1)

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās jūras zeltplekstes zvejniecībās šo KPN apgūt nav atļauts.

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (POL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 21 | |
| Īrija | | 7 | |
| Savienība | | 29 | |
| Apvienotā Karaliste | | 17 | |
| | | | |
| KPN | | 46 | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(POL/56-14)

Spānija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

21

Īrija

7

Savienība

29

Apvienotā Karaliste

17

KPN

46

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 7.
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 69 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | | 4 | (1) |
| Francija | | 1 580 | (1) |
| Īrija | | 168 | (1) |
| Savienība | | 1 821 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 536 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 2 357 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot šādā zonā: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (POL/*8ABDE). |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

7.

(POL/07.)

Beļģija

69

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

4

(1)

Francija

1 580

(1)

Īrija

168

(1)

Savienība

1 821

(1)

Apvienotā Karaliste

536

(1)

KPN

2 357

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot šādā zonā: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (POL/*8ABDE).

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 3.a un 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 14 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 1 706 | (1) |
| Vācija | | 4 307 | (1) |
| Francija | | 10 135 | (1) |
| Nīderlande | | 43 | (1) |
| Zviedrija | | 234 | (1) |
| Savienība | | 16 439 | (1) |
| Norvēģija | | 23 499 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | | 5 012 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 44 950 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 15 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (POK/*6AN58). |
| (2) | Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (POK/*04N-) | | |
| | | 14 908 | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

3.a un 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(POK/2C3A4)

Beļģija

14

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

1 706

(1)

Vācija

4 307

(1)

Francija

10 135

(1)

Nīderlande

43

(1)

Zviedrija

234

(1)

Savienība

16 439

(1)

Norvēģija

23 499

(2)

Apvienotā Karaliste

5 012

(1)

KPN

44 950

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 15 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 58° 30' ziemeļu platuma (POK/*6AN58).

(2)

Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtās nozvejas jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu daudzumu:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (POK/*04N-)

14 908

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 220 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 2 178 | (1) |
| Īrija | | 353 | (1) |
| Savienība | | 2 751 | (1) |
| Norvēģija | | 0 | |
| Apvienotā Karaliste | | 1 913 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 4 664 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 30 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (POK/*2AC4C). |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā

(POK/56-14)

Vācija

220

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

2 178

(1)

Īrija

353

(1)

Savienība

2 751

(1)

Norvēģija

0

Apvienotā Karaliste

1 913

(1)

KPN

4 664

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 30 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (POK/*2AC4C).

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (POK/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 880 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 880 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā. |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(POK/4N-S62)

Zviedrija

880

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

880

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotā.

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 7., 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 299 | |
| Īrija | | 374 | |
| Savienība | | 674 | |
| Apvienotā Karaliste | | 120 | |
| | | | |
| KPN | | 794 | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

7., 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POK/7/3411)

Beļģija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

299

Īrija

374

Savienība

674

Apvienotā Karaliste

120

KPN

794

| Suga: | Akmeņplekste un gludais rombs

  Scophthalmus maximus un Scophthalmus rhombus | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 99 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 211 | |
| Vācija | | 54 | |
| Francija | | 25 | |
| Nīderlande | | 745 | |
| Zviedrija | | 2 | |
| Savienība | | 1 136 | |
| Apvienotā Karaliste | | 272 | |
| | | | |
| KPN | | 1 408 | |

Suga:

Akmeņplekste un gludais rombs

Scophthalmus maximus un Scophthalmus rhombus

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(T/B/2AC4-C)

Beļģija

99

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

211

Vācija

54

Francija

25

Nīderlande

745

Zviedrija

2

Savienība

1 136

Apvienotā Karaliste

272

KPN

1 408

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 127 | (1)(2)(3)(4) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 5 | (1)(2) (3) |
| Vācija | | 6 | (1)(2)(3) |
| Francija | | 20 | (1)(2)(3)(4) |
| Nīderlande | | 109 | (1)(2)(3)(4) |
| Savienība | | 267 | (1)(3) |
| Apvienotā Karaliste | | 559 | (1)(2)(3)(4) |
| | | | |
| KPN | | 826 | (3) |
| (1) | Par blondās rajas (Raja brachyura) nozvejām Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), kā arī dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozvejām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums, kuru ir saglabājusi Apvienotā Karaliste. |
| (3) | Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. |
| (4) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā un Apvienotās Karalistes tiesību aktu attiecīgajās normās noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Par blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(SRX/2AC4-C)

Beļģija

127

(1)(2)(3)(4)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

5

(1)(2) (3)

Vācija

6

(1)(2)(3)

Francija

20

(1)(2)(3)(4)

Nīderlande

109

(1)(2)(3)(4)

Savienība

267

(1)(3)

Apvienotā Karaliste

559

(1)(2)(3)(4)

KPN

826

(3)

(1)

Par blondās rajas (Raja brachyura) nozvejām Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), kā arī dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozvejām ziņo atsevišķi.

(2)

Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums, kuru ir saglabājusi Apvienotā Karaliste.

(3)

Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu.

(4)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā un Apvienotās Karalistes tiesību aktu attiecīgajās normās noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Par blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (SRX/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 8 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Zviedrija | | 3 | (1) |
| Savienība | | 11 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 11 | |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozvejām ziņo atsevišķi. |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(SRX/03A-C.)

Dānija

8

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Zviedrija

3

(1)

Savienība

11

(1)

KPN

11

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozvejām ziņo atsevišķi.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 208 | (1)(2)(3)(4) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Igaunija | | 1 | (1)(2)(3)(4) |
| Francija | | 932 | (1)(2)(3)(4) |
| Vācija | | 3 | (1)(2)(3)(4) |
| Īrija | | 300 | (1)(2)(3)(4) |
| Lietuva | | 5 | (1)(2)(3)(4) |
| Nīderlande | | 1 | (1)(2)(3)(4) |
| Portugāle | | 5 | (1)(2)(3)(4) |
| Spānija | | 251 | (1)(2)(3)(4) |
| Savienība | | 1 706 | (1)(2)(3)(4) |
| Apvienotā Karaliste | | 713 | (1)(2)(3)(4) |
| | | | |
| KPN | | 2 419 | (3)(4) |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozvejām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Leucoraja fullonica) (RJF/*07D.) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |
| (3) | Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot šo kvotu limitus, 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem: |
| Suga: | Sīkacu raja
  Raja microocellata | Zona: | 7.f un 7.g
  (RJE/7FG.) |
| Beļģija | | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Igaunija | | 0 | |
| Francija | | 9 | |
| Vācija | | 0 | |
| Īrija | | 3 | |
| Lietuva | | 0 | |
| Nīderlande | | 0 | |
| Portugāle | | 0 | |
| Spānija | | 3 | |
| Savienība | | 17 | |
| Apvienotā Karaliste | | 14 | |
| | | | |
| KPN | | 31 | |
| Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā un ar relevantajiem aizliegumiem Apvienotās Karalistes tiesību aktu attiecīgajās normās noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. |
| (4) | Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā

(SRX/67AKXD)

Beļģija

208

(1)(2)(3)(4)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

1

(1)(2)(3)(4)

Francija

932

(1)(2)(3)(4)

Vācija

3

(1)(2)(3)(4)

Īrija

300

(1)(2)(3)(4)

Lietuva

5

(1)(2)(3)(4)

Nīderlande

1

(1)(2)(3)(4)

Portugāle

5

(1)(2)(3)(4)

Spānija

251

(1)(2)(3)(4)

Savienība

1 706

(1)(2)(3)(4)

Apvienotā Karaliste

713

(1)(2)(3)(4)

KPN

2 419

(3)(4)

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozvejām ziņo atsevišķi.

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Leucoraja fullonica) (RJF/*07D.) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(3)

Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot šo kvotu limitus, 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem:

Suga:

Sīkacu raja

Raja microocellata

Zona:

7.f un 7.g

(RJE/7FG.)

Beļģija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

0

Francija

9

Vācija

0

Īrija

3

Lietuva

0

Nīderlande

0

Portugāle

0

Spānija

3

Savienība

17

Apvienotā Karaliste

14

KPN

31

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā un ar relevantajiem aizliegumiem Apvienotās Karalistes tiesību aktu attiecīgajās normās noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem.

(4)

Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | 7.d
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 75 | (1)(2)(3)(4) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 630 | (1)(2)(3)(4) |
| Nīderlande | | 4 | (1)(2)(3)(4) |
| Savienība | | 709 | (1)(2)(3)(4) |
| Apvienotā Karaliste | | 131 | (1)(2)(3)(4) |
| | | | |
| KPN | | 840 | (4) |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozvejām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |
| (3) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (SRX/*2AC4C). Par blondās rajas (Raja brachyura) nozvejām Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/*04-C.), kā arī dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*2AC4C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*2AC4C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*2AC4C) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |
| (4) | Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

7.d

(SRX/07D.)

Beļģija

75

(1)(2)(3)(4)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

630

(1)(2)(3)(4)

Nīderlande

4

(1)(2)(3)(4)

Savienība

709

(1)(2)(3)(4)

Apvienotā Karaliste

131

(1)(2)(3)(4)

KPN

840

(4)

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozvejām ziņo atsevišķi.

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(3)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (SRX/*2AC4C). Par blondās rajas (Raja brachyura) nozvejām Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/*04-C.), kā arī dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*2AC4C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*2AC4C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*2AC4C) nozvejām ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(4)

Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | 7.d un 7.e
  (RJU/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Beļģija | 11 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| | Igaunija | 0 | (1) |
| | Francija | 56 | (1) |
| | Vācija | 0 | (1) |
| | Īrija | 15 | (1) |
| | Lietuva | 0 | (1) |
| | Nīderlande | 0 | (1) |
| | Portugāle | 0 | (1) |
| | Spānija | 13 | (1) |
| | Savienība | 95 | (1) |
| | Apvienotā Karaliste | 45 | (1) |
| | | | |
| | KPN | 140 | (1) |
| (1) | Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Šīs sugas īpatņus drīkst izkraut tikai nesadalītus vai ķidātus. Attiecībā uz Savienības kuģiem tas neskar aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes kuģiem tas neskar aizliegumus, kas Apvienotās Karalistes tiesību aktu attiecīgajās normās noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. |

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

7.d un 7.e

(RJU/7DE.)

Beļģija

11

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

0

(1)

Francija

56

(1)

Vācija

0

(1)

Īrija

15

(1)

Lietuva

0

(1)

Nīderlande

0

(1)

Portugāle

0

(1)

Spānija

13

(1)

Savienība

95

(1)

Apvienotā Karaliste

45

(1)

KPN

140

(1)

(1)

Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Šīs sugas īpatņus drīkst izkraut tikai nesadalītus vai ķidātus. Attiecībā uz Savienības kuģiem tas neskar aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes kuģiem tas neskar aizliegumus, kas Apvienotās Karalistes tiesību aktu attiecīgajās normās noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 3 | (1)(2) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 486 | (1)(2) |
| Portugāle | | 395 | (1)(2) |
| Spānija | | 398 | (1)(2) |
| Savienība | | 1 282 | (1)(2) |
| Apvienotā Karaliste | | 3 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 1 285 | (2) |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozvejām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 8. un 9. apakšapgabalā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Šo noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezvejām ziņo atsevišķi un izmanto kodus, kas norādīti turpmākajās tabulās. Ievērojot šo kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem: |
| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 8. zonā
  (RJU/8-C.) |
| Beļģija | | 0 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 3,25 | |
| Portugāle | | 2,5 | |
| Spānija | | 2,5 | |
| Savienība | | 8,25 | |
| Apvienotā Karaliste | | 0 | |
| | | | |
| KPN | | 8,25 | |
| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 9. zonā
  (RJU/9-C.) |
| Beļģija | | 0 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 5 | |
| Portugāle | | 3,75 | |
| Spānija | | 3,75 | |
| Savienība | | 12,5 | |
| Apvienotā Karaliste | | 0 | |
| | | | |
| KPN | | 12,5 | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā

(SRX/89-C.)

Beļģija

3

(1)(2)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

486

(1)(2)

Portugāle

395

(1)(2)

Spānija

398

(1)(2)

Savienība

1 282

(1)(2)

Apvienotā Karaliste

3

(1)(2)

KPN

1 285

(2)

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozvejām ziņo atsevišķi.

(2)

Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 8. un 9. apakšapgabalā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Šo noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 18. un 56. pantā noteikti attiecībā uz turpat norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezvejām ziņo atsevišķi un izmanto kodus, kas norādīti turpmākajās tabulās. Ievērojot šo kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 8. zonā

(RJU/8-C.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

3,25

Portugāle

2,5

Spānija

2,5

Savienība

8,25

Apvienotā Karaliste

0

KPN

8,25

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 9. zonā

(RJU/9-C.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

5

Portugāle

3,75

Spānija

3,75

Savienība

12,5

Apvienotā Karaliste

0

KPN

12,5

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 7 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 13 | |
| Igaunija | | 7 | |
| Spānija | | 7 | |
| Francija | | 120 | |
| Īrija | | 7 | |
| Lietuva | | 7 | |
| Polija | | 7 | |
| Savienība | | 176 | |
| Norvēģija | | 0 | |
| Apvienotā Karaliste | | 467 | |
| | | | |
| KPN | | 643 | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā

(GHL/2A-C46)

Dānija

7

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

13

Igaunija

7

Spānija

7

Francija

120

Īrija

7

Lietuva

7

Polija

7

Savienība

176

Norvēģija

0

Apvienotā Karaliste

467

KPN

643

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 3.a un 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Savienības ūdeņos 3.b un 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā;
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 510 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 17 468 | (1)(2) |
| Vācija | | 531 | (1)(2) |
| Francija | | 1 605 | (1)(2) |
| Nīderlande | | 1 615 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 4 833 | (1)(2) (3) |
| Savienība | | 26 562 | (1)(2) |
| Norvēģija | | Nepiemēro | (4) |
| Apvienotā Karaliste | | Nepiemēro | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: līdz 60 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 2.a, 5.b, 6., 7., 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (MAC/*2AX14). |
| (2) | Turklāt, ievērojot šo kvotu limitus, abās turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem: |
| | Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-) | Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1) | | |
| Beļģija | 0 | | 0 | | | |
| Dānija | 0 | | 0 | | | |
| Vācija | 0 | | 0 | | | |
| Francija | 0 | | 0 | | | |
| Nīderlande | 0 | | 0 | | | |
| Zviedrija | 0 | | 0 | | | |
| Savienība | 0 | | 0 | | | |
| (3) | Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu apjomu (tonnās), kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos 2.a un 4.a zonā (MAC/*2A4AN): |
| | 283 | | | | | |
| Ja zvejo saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās |
| (4) | Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu: |
| | 0 | | | | | |
| Šo kvotu drīkst apgūt tikai 4.a zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu apjomu (tonnās), ko drīkst nozvejot 3.a zonā (MAC/*03A.): |
| | 0 | | | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| | 3.a | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 3.a, 4.b un 4.c zonā | 4.b | 4.c | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 2.a, 5.b, 6., 7., 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā |
| | (MAC/*03A.) | (MAC/*3A4BC) | (MAC/*04B.) | (MAC/*04C.) | (MAC/*2A.X14) |
| Beļģija | 0 | 0 | 0 | 0 | 306 |
| Dānija | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 10 480 |
| Vācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 319 |
| Francija | 0 | 490 | 0 | 0 | 963 |
| Nīderlande | 0 | 490 | 0 | 0 | 969 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 390 | 10 | 2 900 |
| Savienība | 0 | 5 110 | 390 | 10 | 15 937 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | Nepiemēro | 0 | 0 | Nepiemēro |
| Norvēģija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

3.a un 4.; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Savienības ūdeņos 3.b un 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā;

(MAC/2A34.)

Beļģija

510

(1)(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

17 468

(1)(2)

Vācija

531

(1)(2)

Francija

1 605

(1)(2)

Nīderlande

1 615

(1)(2)

Zviedrija

4 833

(1)(2) (3)

Savienība

26 562

(1)(2)

Norvēģija

Nepiemēro

(4)

Apvienotā Karaliste

Nepiemēro

(1)(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: līdz 60 % drīkst nozvejot Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 2.a, 5.b, 6., 7., 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (MAC/*2AX14).

(2)

Turklāt, ievērojot šo kvotu limitus, abās turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-)

Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1)

Beļģija

0

0

Dānija

0

0

Vācija

0

0

Francija

0

0

Nīderlande

0

0

Zviedrija

0

0

Savienība

0

0

(3)

Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu apjomu (tonnās), kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos 2.a un 4.a zonā (MAC/*2A4AN):

283

Ja zvejo saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās

(4)

Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu:

0

Šo kvotu drīkst apgūt tikai 4.a zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu apjomu (tonnās), ko drīkst nozvejot 3.a zonā (MAC/*03A.):

0

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

3.a

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 3.a, 4.b un 4.c zonā

4.b

4.c

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 2.a, 5.b, 6., 7., 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā

(MAC/*03A.)

(MAC/*3A4BC)

(MAC/*04B.)

(MAC/*04C.)

(MAC/*2A.X14)

Beļģija

0

0

0

0

306

Dānija

0

4 130

0

0

10 480

Vācija

0

0

0

0

319

Francija

0

490

0

0

963

Nīderlande

0

490

0

0

969

Zviedrija

0

0

390

10

2 900

Savienība

0

5 110

390

10

15 937

Apvienotā Karaliste

0

Nepiemēro

0

0

Nepiemēro

Norvēģija

0

0

0

0

0

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | | 16 498 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | | 18 | (1) |
| Igaunija | | 137 | (1) |
| Francija | | 11 000 | (1) |
| Īrija | | 54 992 | (1) |
| Latvija | | 101 | (1) |
| Lietuva | | 101 | (1) |
| Nīderlande | | 24 059 | (1) |
| Polija | | 1 162 | (1) |
| Savienība | | 108 067 | (1) |
| Norvēģija | | 0 | (2)(3) |
| Fēru Salas | | 0 | (4) |
| Apvienotā Karaliste | | Nepiemēro | (1) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % var darīt pieejamus apmaiņai ar Spāniju, Franciju un Portugāli nozvejošanai 8.c, 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (MAC/*8C910). |
| (2) | Drīkst nozvejot 2.a zonā, 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30' ziemeļu platuma un 4.a, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h zonā (MAC/*AX7H). |
| (3) | Zemāk tonnās norādīto piekļuves limita apjomu (MAC/*N5630) Norvēģija drīkst nozvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N. Apjomus, kas nav uzskaitīti saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi, ieskaita Norvēģijas noteiktajā nozvejas limitā. |
| (4) | Šis apjoms jāatvelk no Fēru Salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst nozvejot tikai 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī 2.a zonā un 4.a zonā uz ziemeļiem no 59° ziemeļu platuma (MAC/*24N59). |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem: |
| | Apvienotās Karalistes ūdeņi 4.a zonā
  No 1. janvāra līdz 14. februārim un no 1. augusta līdz 31. decembrim | Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā | Fēru Salu ūdeņi | |
| | |
| | (MAC/*4A-UK) | (MAC/*2AN-) | (MAC/*FRO2) | |
| Vācija | 16 498 | 0 | 0 | |
| Spānija | 18 | 0 | 0 | |
| Igaunija | 137 | 0 | 0 | |
| Francija | 11 000 | 0 | 0 | |
| Īrija | 54 922 | 0 | 0 | |
| Latvija | 101 | 0 | 0 | |
| Lietuva | 101 | 0 | 0 | |
| Nīderlande | 24 059 | 0 | 0 | |
| Polija | 1 162 | 0 | 0 | |
| Savienība | 108 067 | 0 | 0 | |
| Apvienotā Karaliste | Nepiemēro | 0 | 0 | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā

(MAC/2CX14-)

Vācija

16 498

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

18

(1)

Igaunija

137

(1)

Francija

11 000

(1)

Īrija

54 992

(1)

Latvija

101

(1)

Lietuva

101

(1)

Nīderlande

24 059

(1)

Polija

1 162

(1)

Savienība

108 067

(1)

Norvēģija

0

(2)(3)

Fēru Salas

0

(4)

Apvienotā Karaliste

Nepiemēro

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % var darīt pieejamus apmaiņai ar Spāniju, Franciju un Portugāli nozvejošanai 8.c, 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (MAC/*8C910).

(2)

Drīkst nozvejot 2.a zonā, 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30' ziemeļu platuma un 4.a, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h zonā (MAC/*AX7H).

(3)

Zemāk tonnās norādīto piekļuves limita apjomu (MAC/*N5630) Norvēģija drīkst nozvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N. Apjomus, kas nav uzskaitīti saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi, ieskaita Norvēģijas noteiktajā nozvejas limitā.

(4)

Šis apjoms jāatvelk no Fēru Salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst nozvejot tikai 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī 2.a zonā un 4.a zonā uz ziemeļiem no 59° ziemeļu platuma (MAC/*24N59).

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:

Apvienotās Karalistes ūdeņi 4.a zonā

No 1. janvāra līdz 14. februārim un no 1. augusta līdz 31. decembrim

Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā

Fēru Salu ūdeņi

(MAC/*4A-UK)

(MAC/*2AN-)

(MAC/*FRO2)

Vācija

16 498

0

0

Spānija

18

0

0

Igaunija

137

0

0

Francija

11 000

0

0

Īrija

54 922

0

0

Latvija

101

0

0

Lietuva

101

0

0

Nīderlande

24 059

0

0

Polija

1 162

0

0

Savienība

108 067

0

0

Apvienotā Karaliste

Nepiemēro

0

0

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 29 922 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 199 | (1) |
| Portugāle | | 6 185 | (1) |
| Savienība | | 36 306 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot 8.a, 8.b un 8.d zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo 8.a, 8.b un 8.d zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 8.b (MAC/*08B.) | |
| Spānija | | 2 513 | |
| Francija | | 17 | |
| Portugāle | | 519 | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(MAC/8C3411)

Spānija

29 922

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

199

(1)

Portugāle

6 185

(1)

Savienība

36 306

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot 8.a, 8.b un 8.d zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo 8.a, 8.b un 8.d zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

8.b (MAC/*08B.)

Spānija

2 513

Francija

17

Portugāle

519

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā
  (MAC/2A4A-N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | jānosaka | | Analītiska KPN |
| Savienība | jānosaka | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā

(MAC/2A4A-N)

Dānija

jānosaka

Analītiska KPN

Savienība

jānosaka

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (SOL/24-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 398 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Dānija | | 182 | |
| Vācija | | 318 | |
| Francija | | 80 | |
| Nīderlande | | 3 587 | |
| Savienība | | 4 565 | |
| Norvēģija | | 10 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 705 | |
| | | | |
| KPN | | 5 270 | |
| (1) | Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos 4. zonā (SOL/*04-C.). |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(SOL/24-C.)

Beļģija

398

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Dānija

182

Vācija

318

Francija

80

Nīderlande

3 587

Savienība

4 565

Norvēģija

10

(1)

Apvienotā Karaliste

705

KPN

5 270

(1)

Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos 4. zonā (SOL/*04-C.).

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (SOL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 11 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | | 11 | |
| Apvienotā Karaliste | | 3 | |
| | | | |
| KPN | | 14 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

6.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(SOL/56-14)

Īrija

11

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

11

Apvienotā Karaliste

3

KPN

14

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.a
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 89 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 1 | |
| Īrija | | 26 | |
| Nīderlande | | 28 | |
| Savienība | | 144 | |
| Apvienotā Karaliste | | 44 | |
| | | | |
| KPN | | 188 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.a

(SOL/07A.)

Beļģija

89

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

1

Īrija

26

Nīderlande

28

Savienība

144

Apvienotā Karaliste

44

KPN

188

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.d
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 332 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 663 | |
| Savienība | | 995 | |
| Apvienotā Karaliste | | 257 | |
| | | | |
| KPN | | 1 252 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.d

(SOL/07D.)

Beļģija

332

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

663

Savienība

995

Apvienotā Karaliste

257

KPN

1 252

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.e
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 16 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 165 | |
| Savienība | | 181 | |
| Apvienotā Karaliste | | 296 | |
| | | | |
| KPN | | 477 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.e

(SOL/07E.)

Beļģija

16

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

165

Savienība

181

Apvienotā Karaliste

296

KPN

477

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.f un 7.g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 206 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 21 | |
| Īrija | | 10 | |
| Savienība | | 237 | |
| Apvienotā Karaliste | | 110 | |
| | | | |
| KPN | | 347 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.f un 7.g

(SOL/7FG.)

Beļģija

206

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

21

Īrija

10

Savienība

237

Apvienotā Karaliste

110

KPN

347

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.h, 7.j un 7.k
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 6 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | | 12 | |
| Īrija | | 31 | |
| Nīderlande | | 9 | |
| Savienība | | 58 | |
| Apvienotā Karaliste | | 12 | |
| | | | |
| KPN | | 70 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.h, 7.j un 7.k

(SOL/7HJK.)

Beļģija

6

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

12

Īrija

31

Nīderlande

9

Savienība

58

Apvienotā Karaliste

12

KPN

70

| Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | 3.a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 0 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 0 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 0 | (1)(2) |
| Savienība | | 0 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 0 | (2) |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt merlanga un pikšas piezvejas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam. Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai un Apvienotajai karalistei. |

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

3.a

(SPR/03A.)

Dānija

0

(1)(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

0

(1)(2)

Zviedrija

0

(1)(2)

Savienība

0

(1)(2)

KPN

0

(2)

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt merlanga un pikšas piezvejas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam. Šo kvotu drīkst pārcelt uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai un Apvienotajai karalistei.

| Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 0 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 0 | (1)(2) |
| Vācija | | 0 | (1)(2) |
| Francija | | 0 | (1)(2) |
| Nīderlande | | 0 | (1)(2) |
| Zviedrija | | 0 | (1)(2)(3) |
| Savienība | | 0 | (1)(2) |
| Norvēģija | | 0 | (1) |
| Fēru Salas | | 0 | (1)(4) |
| Apvienotā Karaliste | | 0 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 0 | (1) |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam. |
| (2) | Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga piezvejas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (3) | Ieskaitot tūbītes. |
| (4) | Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas. |

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

0

(1)(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

0

(1)(2)

Vācija

0

(1)(2)

Francija

0

(1)(2)

Nīderlande

0

(1)(2)

Zviedrija

0

(1)(2)(3)

Savienība

0

(1)(2)

Norvēģija

0

(1)

Fēru Salas

0

(1)(4)

Apvienotā Karaliste

0

(1)

KPN

0

(1)

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2022. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam.

(2)

Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga piezvejas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(3)

Ieskaitot tūbītes.

(4)

Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | 7.d un 7.e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 62 | |
| Vācija | | 1 | |
| Francija | | 14 | |
| Nīderlande | | 14 | |
| Savienība | | 92 | |
| Apvienotā Karaliste | | 270 | |
| | | | |
| KPN | | 362 | |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

7.d un 7.e

(SPR/7DE.)

Beļģija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

62

Vācija

1

Francija

14

Nīderlande

14

Savienība

92

Apvienotā Karaliste

270

KPN

362

| Suga: | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias | Zona: | 6., 7. un 8.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 1., 12. un 14. zonā
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 5 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | | 1 | (1) |
| Spānija | | 2 | (1) |
| Francija | | 19 | (1) |
| Īrija | | 12 | (1) |
| Nīderlande | | 0 | (1) |
| Portugāle | | 0 | (1) |
| Savienība | | 39 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | | 29 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 68 | (1) |
| (1) | Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs piezvejas kvotas aptvertajos apgabalos neveic. Tikai kuģi, kas piedalās piezvejas pārvaldības shēmās, saskaņā ar šo kvotu mēnesī katrs drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, vairs nav dzīvas. Savienība un Apvienotā Karaliste neatkarīgi nosaka, kā tās kvota iedalāma kuģiem, kas piedalās tās piezvejas pārvaldības shēmās. Savienība un Apvienotā Karaliste nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz atļauto piezveju, nepārsniedz iepriekš norādītos apjomus. Pirms izkrāvumu atļaušanas Savienībai un Apvienotajai Karalistei būtu jāapmainās ar līdzdalīgo kuģu sarakstu. |

Suga:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Zona:

6., 7. un 8.; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 1., 12. un 14. zonā

(DGS/15X14)

Beļģija

5

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

1

(1)

Spānija

2

(1)

Francija

19

(1)

Īrija

12

(1)

Nīderlande

0

(1)

Portugāle

0

(1)

Savienība

39

(1)

Apvienotā Karaliste

29

(1)

KPN

68

(1)

(1)

Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs piezvejas kvotas aptvertajos apgabalos neveic. Tikai kuģi, kas piedalās piezvejas pārvaldības shēmās, saskaņā ar šo kvotu mēnesī katrs drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, vairs nav dzīvas. Savienība un Apvienotā Karaliste neatkarīgi nosaka, kā tās kvota iedalāma kuģiem, kas piedalās tās piezvejas pārvaldības shēmās. Savienība un Apvienotā Karaliste nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz atļauto piezveju, nepārsniedz iepriekš norādītos apjomus. Pirms izkrāvumu atļaušanas Savienībai un Apvienotajai Karalistei būtu jāapmainās ar līdzdalīgo kuģu sarakstu.

| Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas

  Trachurus spp. | Zona: | Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā
  (JAX/4BC7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 3 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | | 1 259 | (1) |
| Vācija | | 111 | (1)(2) |
| Spānija | | 24 | (1) |
| Francija | | 105 | (1)(2) |
| Īrija | | 79 | (1) |
| Nīderlande | | 758 | (1)(2) |
| Portugāle | | 3 | (1) |
| Zviedrija | | 19 | (1) |
| Savienība | | 2 361 | |
| Norvēģija | | 0 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | | 1 100 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 3 461 | |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % apjomā no šīs kvotas, kas apgūta 7.d zonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4.a, 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a–b, 8.d–e zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*7D-EU). |
| (3) | Nedrīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā. |

Suga:

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Trachurus spp.

Zona:

Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā

(JAX/4BC7D)

Beļģija

3

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

1 259

(1)

Vācija

111

(1)(2)

Spānija

24

(1)

Francija

105

(1)(2)

Īrija

79

(1)

Nīderlande

758

(1)(2)

Portugāle

3

(1)

Zviedrija

19

(1)

Savienība

2 361

Norvēģija

0

(3)

Apvienotā Karaliste

1 100

(1)(2)

KPN

3 461

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % apjomā no šīs kvotas, kas apgūta 7.d zonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4.a, 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a–b, 8.d–e zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*7D-EU).

(3)

Nedrīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā.

| Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas

  Trachurus spp. | Zona: | Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a–b, 8.d–e zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 731 | (1)(3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | | 3 691 | (1)(2)(3) |
| Spānija | | 5 034 | (3)(5) |
| Francija | | 1 900 | (1)(2)(3)(5) |
| Īrija | | 12 293 | (1)(3) |
| Nīderlande | | 14 809 | (1)(2)(3) |
| Portugāle | | 485 | (3)(5) |
| Zviedrija | | 473 | (1)(3) |
| Savienība | | 43 416 | (3) |
| Fēru Salas | | 0 | (4) |
| Apvienotā Karaliste | | 4 618 | (1)(2)(3) |
| | | | |
| KPN | | 49 178 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % apjomā no šīs kvotas, kuri Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a vai 4.a zonā nozvejoti pirms 30. jūnija, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/*2A4AC). |
| (2) | Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 7.d zonā (JAX/*07D.). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un izmanto šādu kodu: (OTH/*07D.). |
| (3) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*2A-14). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (4) | Tikai 4.a, 6.a (tikai uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma), 7.e, 7.f un 7.h zonā. |
| (5) | Īpašs nosacījums: līdz 80 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C2). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un izmanto šādu kodu: (OTH/*08C2). |

Suga:

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Trachurus spp.

Zona:

Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a–b, 8.d–e zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(JAX/2A-14)

Dānija

4 731

(1)(3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

3 691

(1)(2)(3)

Spānija

5 034

(3)(5)

Francija

1 900

(1)(2)(3)(5)

Īrija

12 293

(1)(3)

Nīderlande

14 809

(1)(2)(3)

Portugāle

485

(3)(5)

Zviedrija

473

(1)(3)

Savienība

43 416

(3)

Fēru Salas

0

(4)

Apvienotā Karaliste

4 618

(1)(2)(3)

KPN

49 178

(1)

Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % apjomā no šīs kvotas, kuri Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a vai 4.a zonā nozvejoti pirms 30. jūnija, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņiem 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/*2A4AC).

(2)

Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 7.d zonā (JAX/*07D.). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un izmanto šādu kodu: (OTH/*07D.).

(3)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*2A-14). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(4)

Tikai 4.a, 6.a (tikai uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma), 7.e, 7.f un 7.h zonā.

(5)

Īpašs nosacījums: līdz 80 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C2). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un izmanto šādu kodu: (OTH/*08C2).

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 8.c
  (JAX/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 2 491 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | | 43 | |
| Portugāle | | 246 | (1) |
| Savienība | | 2 780 | |
| | | | |
| KPN | | 2 780 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 9. zonā (JAX/*09.). |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

8.c

(JAX/08C.)

Spānija

2 491

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

43

Portugāle

246

(1)

Savienība

2 780

KPN

2 780

(1)

Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 9. zonā (JAX/*09.).

| Suga: | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

  Trisopterus esmarkii | Zona: | 3.a; Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2022 | | 2023 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | 36 923 | (1)(3) | 0 | (1)(6) |
| Vācija | 7 | (1)(2)(3) | 0 | (1)(2)(6) |
| Nīderlande | 27 | (1)(2)(3) | 0 | (1)(2)(6) |
| Savienība | 36 957 | (1)(3) | 0 | (1)(6) |
| Apvienotā Karaliste | 7 839 | (2)(3) | 0 | (2)(6) |
| Norvēģija | 0 | (4) | 0 | (4) |
| Fēru Salas | 0 | (5) | 0 | (5) |
| | | | | |
| KPN | Nepiemēro | Nepiemēro |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt pikšas un merlanga piezvejas (OT2/*2A3A4). Pikšas un merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Kvotu drīkst apgūt tikai Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a, 3.a un 4. zonā. |
| (3) | Drīkst nozvejot tikai no 2021. gada 1. novembra līdz 2022. gada 31. oktobrim. |
| (4) | Izmanto šķirotājrežģi. |
| (5) | Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas ieskaitāmas šajā kvotā. |
| (6) | Drīkst nozvejot tikai no 2022. gada 1. novembra līdz 2023. gada 31. oktobrim. |

Suga:

Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

Trisopterus esmarkii

Zona:

3.a; Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņi 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņi 2.a zonā

(NOP/2A3A4.)

Gads

2022

2023

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

36 923

(1)(3)

0

(1)(6)

Vācija

7

(1)(2)(3)

0

(1)(2)(6)

Nīderlande

27

(1)(2)(3)

0

(1)(2)(6)

Savienība

36 957

(1)(3)

0

(1)(6)

Apvienotā Karaliste

7 839

(2)(3)

0

(2)(6)

Norvēģija

0

(4)

0

(4)

Fēru Salas

0

(5)

0

(5)

KPN

Nepiemēro

Nepiemēro

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt pikšas un merlanga piezvejas (OT2/*2A3A4). Pikšas un merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Kvotu drīkst apgūt tikai Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos 2.a, 3.a un 4. zonā.

(3)

Drīkst nozvejot tikai no 2021. gada 1. novembra līdz 2022. gada 31. oktobrim.

(4)

Izmanto šķirotājrežģi.

(5)

Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas ieskaitāmas šajā kvotā.

(6)

Drīkst nozvejot tikai no 2022. gada 1. novembra līdz 2023. gada 31. oktobrim.

| Suga: | Rūpnieciskās zivis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (I/F/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | | 800 | (1)(2) | Piesardzīga KPN |
| Savienība | | 800 | |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotās. |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds apjoms stavridu (JAX/*04-N.): |
| | | 400 | | |

Suga:

Rūpnieciskās zivis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(I/F/04-N.)

Zviedrija

800

(1)(2)

Piesardzīga KPN

Savienība

800

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas minēto sugu kvotās.

(2)

Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds apjoms stavridu (JAX/*04-N.):

400

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 6. un 7. zonā
  (OTH/67-EU) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Norvēģija | | 0 | (1) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Nozvejotas tikai ar āķu jedām. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 6. un 7. zonā

(OTH/67-EU)

Savienība

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Norvēģija

0

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Nozvejotas tikai ar āķu jedām.

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (OTH/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | | 22 | | Piesardzīga KPN |
| Dānija | | 2 000 | |
| Vācija | | 225 | |
| Francija | | 93 | |
| Nīderlande | | 160 | |
| Zviedrija | | Nepiemēro | (1) |
| Savienība | | 2 500 | (2) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | “Citu sugu” kvotu parastajā apmērā Zviedrijai iedalījusi Norvēģija. |
| (2) | Sugas, uz kurām neattiecas citas KPN. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(OTH/04-N.)

Beļģija

22

Piesardzīga KPN

Dānija

2 000

Vācija

225

Francija

93

Nīderlande

160

Zviedrija

Nepiemēro

(1)

Savienība

2 500

(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

“Citu sugu” kvotu parastajā apmērā Zviedrijai iedalījusi Norvēģija.

(2)

Sugas, uz kurām neattiecas citas KPN.

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30' ziemeļu platuma
  (OTH/46AN-EU) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN |
| Norvēģija | | 0 | (1)(2) |
| Fēru Salas | | 0 | (3) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Tikai 4. zonā (OTH/*4-EU). |
| (2) | Sugas, uz kurām neattiecas citas KPN. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56°30' ziemeļu platuma

(OTH/46AN-EU)

Savienība

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Norvēģija

0

(1)(2)

Fēru Salas

0

(3)

KPN

Nepiemēro

(1)

Tikai 4. zonā (OTH/*4-EU).

(2)

Sugas, uz kurām neattiecas citas KPN.

Papildinājums

Šīs regulas 9. panta 4. punktā minētās KPN ir šādas:

Beļģijai: parastā jūrasmēle 7.a zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; parastā jūrasmēle 7.e zonā; parastā jūrasmēle 8.a un 8.b zonā; megrimi 7. zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; Norvēģijas omārs 7. zonā; menca 7.a zonā; jūras zeltplekste 7.f un 7.g zonā; jūras zeltplekste 7.h, 7.j un 7.k zonā; rajveidīgās zivis 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā.

Francijai: makrele 3.a un 4. zonā; Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā; Savienības ūdeņos 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā; siļķe 4., 7.d zonā un Apvienotās Karalistes ūdeņos 2.a zonā; stavridas Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā; merlangs 7.b–k zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; merlangs 8. zonā; sarkanspuru pagele 6., 7. un 8. zonā; kaproīdu dzimtas zivis 6., 7. un 8. zonā; makrele 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 2.a, 12. un 14. zonā; rajveidīgās zivis Apvienotās Karalistes ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 7.d zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā; cirtainā raja 7.d un 7.e zonā.

Īrijai: makšķerniekzivju dzimtas zivis 6. zonā; Apvienotās Karalistes un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā; makšķerniekzivju dzimtas zivis 7. zonā; Norvēģijas omārs 7. apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā.

---

IB PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻA UN GRENLANDE, ICES 1., 2., 5., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 1. ZONĀ

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Apvienotās Karalistes, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 12 | | Analītiska KPN |
| Dānija | 11 969 | |
| Vācija | 2 096 | |
| Spānija | 39 | |
| Francija | 516 | |
| Īrija | 3 098 | |
| Nīderlande | 4 283 | |
| Polija | 606 | |
| Portugāle | 39 | |
| Somija | 185 | |
| Zviedrija | 4 435 | |
| Apvienotā Karaliste | 11 690 | |
| Savienība | 27 278 | |
| Fēru Salas | 0 | (1) |
| Norvēģija | 0 | (2) |
| | | |
| KPN | 598 588 | |
| (1) | Ieskaitāmas Fēru Salu nozvejas limitos. |
| (2) | Ieskaitāmas Norvēģijas nozvejas limitos. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° ziemeļu platuma un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| | 27 278 | | | |
| 2., 5.b uz ziemeļiem no 62° ziemeļu platuma (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F) | | |
| Beļģija | 0 | | | |
| Dānija | 0 | | | |
| Vācija | 0 | | | |
| Spānija | 0 | | | |
| Francija | 0 | | | |
| Īrija | 0 | | | |
| Nīderlande | 0 | | | |
| Polija | 0 | | | |
| Portugāle | 0 | | | |
| Somija | 0 | | | |
| Zviedrija | 0 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Apvienotās Karalistes, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(HER/1/2-)

Beļģija

12

Analītiska KPN

Dānija

11 969

Vācija

2 096

Spānija

39

Francija

516

Īrija

3 098

Nīderlande

4 283

Polija

606

Portugāle

39

Somija

185

Zviedrija

4 435

Apvienotā Karaliste

11 690

Savienība

27 278

Fēru Salas

0

(1)

Norvēģija

0

(2)

KPN

598 588

(1)

Ieskaitāmas Fēru Salu nozvejas limitos.

(2)

Ieskaitāmas Norvēģijas nozvejas limitos.

Īpašs nosacījums: ievērojot šo kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° ziemeļu platuma un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

27 278

2., 5.b uz ziemeļiem no 62° ziemeļu platuma (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F)

Beļģija

0

Dānija

0

Vācija

0

Spānija

0

Francija

0

Īrija

0

Nīderlande

0

Polija

0

Portugāle

0

Somija

0

Zviedrija

0

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 2 334 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Grieķija | 290 | |
| Spānija | 2 602 | |
| Īrija | 290 | |
| Francija | 2 141 | |
| Portugāle | 2 602 | |
| Savienība | 10 259 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(COD/1N2AB.)

Vācija

2 334

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Grieķija

290

Spānija

2 602

Īrija

290

Francija

2 141

Portugāle

2 602

Savienība

10 259

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 950 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 1 950 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Nedrīkst nozvejot no 1. marta līdz 31. maijam "Kleine Bank pārvaldības apgabalā", kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas: |
| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| 1 | 65°00'N | 38°00'W | |
| 2 | 65°00'N | 35°15'W | |
| 3 | 64°00'N | 35°15'W | |
| 4 | 64°00'N | 38°00'W | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(COD/N1GL14)

Vācija

1 950

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

1 950

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Nedrīkst nozvejot no 1. marta līdz 31. maijam "Kleine Bank pārvaldības apgabalā", kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

65°00'N

38°00'W

2

65°00'N

35°15'W

3

64°00'N

35°15'W

4

64°00'N

38°00'W

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 1. un 2.b
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 923 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 2 220 | (1)(2) |
| Francija | 407 | (1)(2) |
| Polija | 419 | (1)(2) |
| Portugāle | 463 | (1)(2) |
| Citas dalībvalstis | 68 | (1)(2) (3) |
| Savienība | 4 500 | (1)(2) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Provizoriski piemēro no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1 920 . gada Parīzes līguma. |
| (2) | Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai. |
| (3) | Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju un Portugāli. Par nozvejām, kas jāskaita šajā kopīgajā kvotā paziņo atsevišķi (COD/1/2B_AMS). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

1. un 2.b

(COD/1/2B.)

Vācija

923

(1)(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

2 220

(1)(2)

Francija

407

(1)(2)

Polija

419

(1)(2)

Portugāle

463

(1)(2)

Citas dalībvalstis

68

(1)(2) (3)

Savienība

4 500

(1)(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

Provizoriski piemēro no 2022. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1 920 . gada Parīzes līguma.

(2)

Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.

(3)

Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju un Portugāli. Par nozvejām, kas jāskaita šajā kopīgajā kvotā paziņo atsevišķi (COD/1/2B_AMS).

| Suga: | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(C/H/05B-F.)

Vācija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (GRV/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 50 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | (2) |
| | | |
| (1) | Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās). Uz šo apjomu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| | | 40 | | |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(GRV/514GRN)

Savienība

50

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(2)

(1)

Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

(2)

Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās). Uz šo apjomu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

40

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
  (GRV/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 35 | (1) | Analītiska KPN |
| | | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | (2) | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| (1) | Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās). Uz šo apjomu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| | | 55 | | |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(GRV/N1GRN.)

Savienība

35

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(2)

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

(2)

Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās). Uz šo apjomu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

55

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | 2.b
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | | Analītiska KPN |
| | | |
| KPN | 0 | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

2.b

(CAP/02B.)

Savienība

0

Analītiska KPN

KPN

0

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Zviedrija | 0 | |
| Visas dalībvalstis | 0 | (1) |
| Savienība | 0 | (2) |
| Norvēģija | 0 | (2) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Dānija, Vācija un Zviedrija "visu dalībvalstu" kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, "visu dalībvalstu" kvotu neizmanto vispār. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (CAP/514GRN_AMS). |
| (2) | Attiecībā uz zvejas sezonu no 2022. gada 15. oktobra līdz 2023. gada 15. aprīlim. |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(CAP/514GRN)

Dānija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Zviedrija

0

Visas dalībvalstis

0

(1)

Savienība

0

(2)

Norvēģija

0

(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

Dānija, Vācija un Zviedrija "visu dalībvalstu" kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, "visu dalībvalstu" kvotu neizmanto vispār. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (CAP/514GRN_AMS).

(2)

Attiecībā uz zvejas sezonu no 2022. gada 15. oktobra līdz 2023. gada 15. aprīlim.

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 281 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 169 | |
| Savienība | 450 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(HAD/1N2AB.)

Vācija

281

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

169

Savienība

450

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Fēru Salu ūdeņi
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Francija | 0 | |
| Nīderlande | 0 | |
| Savienība | 0 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Putasu nozvejas var ietvert nenovēršamu Ziemeļatlantijas argentīnas piezveju. |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Fēru Salu ūdeņi

(WHB/2A4AXF)

Dānija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Francija

0

Nīderlande

0

Savienība

0

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Putasu nozvejas var ietvert nenovēršamu Ziemeļatlantijas argentīnas piezveju.

| Suga: | Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

  Molva molva un Molva dypterygia | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 0 | |
| Savienība | 0 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas drīkst ieskaitīt šajā kvotā, ievērojot šādu limitu (OTH/*05B-F): |
| 0 | | | |

Suga:

Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

Molva molva un Molva dypterygia

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(B/L/05B-F.)

Vācija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

Savienība

0

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas drīkst ieskaitīt šajā kvotā, ievērojot šādu limitu (OTH/*05B-F):

0

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 574 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 1 574 | |
| Savienība | 3 149 | |
| Norvēģija | 1 701 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(PRA/514GRN)

Dānija

1 574

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

1 574

Savienība

3 149

Norvēģija

1 701

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
  (PRA/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 300 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 1 300 | |
| Savienība | 2 600 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(PRA/N1GRN.)

Dānija

1 300

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

1 300

Savienība

2 600

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 603 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 97 | |
| Savienība | 700 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(POK/1N2AB.)

Vācija

603

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

97

Savienība

700

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | | Analītiska KPN |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(POK/1/2INT)

Savienība

0

Analītiska KPN

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Francija | 0 | |
| Nīderlande | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(POK/05B-F.)

Beļģija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Francija

0

Nīderlande

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 100 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 100 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1N2AB.)

Vācija

100

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

100

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 1 766 | (1) | Piesardzīga KPN |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1/2INT)

Savienība

1 766

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
  (GHL/N1G-S68) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 700 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 1 700 | (1) |
| Norvēģija | 550 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Jāzvejo uz dienvidiem no 68o N. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(GHL/N1G-S68)

Vācija

1 700

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

1 700

(1)

Norvēģija

550

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Jāzvejo uz dienvidiem no 68o N.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (GHL/5-14GL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 4 300 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 4 300 | (1) |
| Norvēģija | 650 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Jāzvejo ne vairāk kā ar sešiem kuģiem vienlaikus. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(GHL/5-14GL)

Vācija

4 300

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

4 300

(1)

Norvēģija

650

KPN

Nepiemēro

(1)

Jāzvejo ne vairāk kā ar sešiem kuģiem vienlaikus.

| Suga: | Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (RED/51214S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Spānija | 0 | |
| Francija | 0 | |
| Īrija | 0 | |
| Latvija | 0 | |
| Nīderlande | 0 | |
| Polija | 0 | |
| Portugāle | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | 0 | |

Suga:

Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(RED/51214S)

Igaunija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Spānija

0

Francija

0

Īrija

0

Latvija

0

Nīderlande

0

Polija

0

Portugāle

0

Savienība

0

KPN

0

| Suga: | Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (RED/51214D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | (1) (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | (1) (2) |
| Spānija | 0 | (1) (2) |
| Francija | 0 | (1) (2) |
| Īrija | 0 | (1) (2) |
| Latvija | 0 | (1) (2) |
| Nīderlande | 0 | (1) (2) |
| Polija | 0 | (1) (2) |
| Portugāle | 0 | (1) (2) |
| Savienība | 0 | (1) (2) |
| | | |
| KPN | 0 | (1) (2) |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas: |
| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| 1 | 64° 45'N | 28° 30' W | |
| 2 | 62° 50'N | 25° 45' W | |
| 3 | 61° 55'N | 26° 45' W | |
| 4 | 61° 00'N | 26° 30' W | |
| 5 | 59° 00'N | 30° 00' W | |
| 6 | 59° 00'N | 34° 00' W | |
| 7 | 61° 30'N | 34° 00' W | |
| 8 | 62° 50'N | 36° 00' W | |
| 9 | 64° 45'N | 28° 30' W | |
| (2) | Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim. |

Suga:

Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Apvienotās Karalistes un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(RED/51214D)

Igaunija

0

(1) (2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

(1) (2)

Spānija

0

(1) (2)

Francija

0

(1) (2)

Īrija

0

(1) (2)

Latvija

0

(1) (2)

Nīderlande

0

(1) (2)

Polija

0

(1) (2)

Portugāle

0

(1) (2)

Savienība

0

(1) (2)

KPN

0

(1) (2)

(1)

Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64° 45'N

28° 30' W

2

62° 50'N

25° 45' W

3

61° 55'N

26° 45' W

4

61° 00'N

26° 30' W

5

59° 00'N

30° 00' W

6

59° 00'N

34° 00' W

7

61° 30'N

34° 00' W

8

62° 50'N

36° 00' W

9

64° 45'N

28° 30' W

(2)

Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

| Suga: | Dziļūdens sarkanasaris

  Sebastes mentella | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (REB/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 851 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 106 | |
| Francija | 93 | |
| Portugāle | 450 | |
| Savienība | 1 500 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(REB/1N2AB.)

Vācija

851

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

106

Francija

93

Portugāle

450

Savienība

1 500

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Dziļūdens sarkanasaris

  Sebastes spp. | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Jānosaka | (1) (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 16 802 | (3) |
| (1) | Kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN, šo zvejniecību slēdz. No tās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem nosaka sarkanasaru specializētās zvejas aizliegumu. |
| (2) | Citās zvejniecībās gūtās sarkanasaru piezvejas kuģi ierobežo, tā lai nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa. |
| (3) | Provizorisks nozvejas limits, kas noteikts, lai ņemtu vērā visu NEAFC līgumslēdzēju pušu nozvejas. |

Suga:

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes spp.

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(RED/1/2INT)

Savienība

Jānosaka

(1) (2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

16 802

(3)

(1)

Kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN, šo zvejniecību slēdz. No tās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem nosaka sarkanasaru specializētās zvejas aizliegumu.

(2)

Citās zvejniecībās gūtās sarkanasaru piezvejas kuģi ierobežo, tā lai nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

(3)

Provizorisks nozvejas limits, kas noteikts, lai ņemtu vērā visu NEAFC līgumslēdzēju pušu nozvejas.

| Suga: | Sarkanasari (pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (1) (2) (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 0 | (1) (2) (3) |
| Savienība | 0 | (1) (2) (3) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim. |
| (2) | Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas: |
| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| 1 | 64°45'N | 28°30'W | |
| 2 | 62°50'N | 25°45'W | |
| 3 | 61°55'N | 26°45'W | |
| 4 | 61°00'N | 26°30'W | |
| 5 | 59°00'N | 30°00'W | |
| 6 | 59°00'N | 34°00'W | |
| 7 | 61°30'N | 34°00'W | |
| 8 | 62°50'N | 36°00'W | |
| 9 | 64°45'N | 28°30'W | |
| (3) | Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst arī nozvejot 2. zemsvītras piezīmē minētā sarkanasaru aizsardzības apgabala starptautiskajos ūdeņos (RED/*5-14P). |

Suga:

Sarkanasari (pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(RED/N1G14P)

Vācija

0

(1) (2) (3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

(1) (2) (3)

Savienība

0

(1) (2) (3)

KPN

Nepiemēro

(1)

Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

(2)

Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64°45'N

28°30'W

2

62°50'N

25°45'W

3

61°55'N

26°45'W

4

61°00'N

26°30'W

5

59°00'N

30°00'W

6

59°00'N

34°00'W

7

61°30'N

34°00'W

8

62°50'N

36°00'W

9

64°45'N

28°30'W

(3)

Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst arī nozvejot 2. zemsvītras piezīmē minētā sarkanasaru aizsardzības apgabala starptautiskajos ūdeņos (RED/*5-14P).

| Suga: | Sarkanasari (demersālie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (RED/N1G14D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 224 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 6 | (1) |
| Savienība | 1 230 | (1) |
| Norvēģija | 300 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai ar trali un tikai uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: |
| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| 1 | 59° 15' N | 54° 26' W | |
| 2 | 59° 15' N | 44° 00' W | |
| 3 | 59° 30' N | 42° 45' W | |
| 4 | 60° 00' N | 42° 00' W | |
| 5 | 62° 00' N | 40° 30' W | |
| 6 | 62° 00' N | 40° 00' W | |
| 7 | 62° 40' N | 40° 15' W | |
| 8 | 63° 09' N | 39° 40' W | |
| 9 | 63° 30' N | 37° 15' W | |
| 10 | 64° 20' N | 35° 00' W | |
| 11 | 65° 15' N | 32° 30' W | |
| 12 | 65° 15' N | 29° 50' W | |

Suga:

Sarkanasari (demersālie)

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(RED/N1G14D)

Vācija

1 224

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

6

(1)

Savienība

1 230

(1)

Norvēģija

300

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Drīkst nozvejot tikai ar trali un tikai uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

59° 15' N

54° 26' W

2

59° 15' N

44° 00' W

3

59° 30' N

42° 45' W

4

60° 00' N

42° 00' W

5

62° 00' N

40° 30' W

6

62° 00' N

40° 00' W

7

62° 40' N

40° 15' W

8

63° 09' N

39° 40' W

9

63° 30' N

37° 15' W

10

64° 20' N

35° 00' W

11

65° 15' N

32° 30' W

12

65° 15' N

29° 50' W

| Suga: | Dziļūdens sarkanasaris

  Sebastes spp. | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Francija | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes spp.

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(RED/05B-F.)

Beļģija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Francija

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 71 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 29 | (1) |
| Savienība | 100 | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(OTH/1N2AB.)

Vācija

71

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

29

(1)

Savienība

100

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Citas sugas
  (1) | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Izņemot komerciāli bezvērtīgu zivju sugas. |

Suga:

Citas sugas
  (1)

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(OTH/05B-F.)

Vācija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

(1)

Izņemot komerciāli bezvērtīgu zivju sugas.

| Suga: | Plekstveidīgās zivis

  Pleuronectiformes | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Plekstveidīgās zivis

Pleuronectiformes

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(FLX/05B-F.)

Vācija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Piezvejas
  (1) | Zona: | Grenlandes ūdeņi
  (B-C/GRL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 600 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN). |

Suga:

Piezvejas
  (1)

Zona:

Grenlandes ūdeņi

(B-C/GRL)

Savienība

600

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(1)

Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN).

---

IC PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻA NAFO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 2J3KL zona
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 (izvēlas lielāko). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 2J3KL zona

(COD/N2J3KL)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 (izvēlas lielāko).

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3NO zona
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 000  kg vai 4 % (izvēlas lielāko apjomu). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3NO zona

(COD/N3NO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 000  kg vai 4 % (izvēlas lielāko apjomu).

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M zona
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 44 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 186 | (1) |
| Latvija | 44 | (1) |
| Lietuva | 44 | (1) |
| Polija | 152 | (1) |
| Spānija | 572 | (1) |
| Francija | 80 | (1) |
| Portugāle | 786 | (1) |
| Savienība | 1 908 | (1) |
| | | |
| KPN | 4 000 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts no 2022. gada 1. janvāra plkst. 00.00 UTC līdz 2022. gada 31. marta plkst. 24.00 UTC. Šajā laikposmā kuģa kapteinis izpilda Regulas (ES) 2019/833 
  *
  8. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības un nodrošina, ka uz kuģa paturētās nozvejas un jebkurā zvejas rīka iemetienā no šā krājuma nepārsniedz maksimālo apjomu, kas noteikts Regulas (ES) 2019/833 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā. |
| * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 141, 28.5.2019., 1. lpp.). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3M zona

(COD/N3M.)

Igaunija

44

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

186

(1)

Latvija

44

(1)

Lietuva

44

(1)

Polija

152

(1)

Spānija

572

(1)

Francija

80

(1)

Portugāle

786

(1)

Savienība

1 908

(1)

KPN

4 000

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts no 2022. gada 1. janvāra plkst. 00.00 UTC līdz 2022. gada 31. marta plkst. 24.00 UTC. Šajā laikposmā kuģa kapteinis izpilda Regulas (ES) 2019/833 
  *
  8. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības un nodrošina, ka uz kuģa paturētās nozvejas un jebkurā zvejas rīka iemetienā no šā krājuma nepārsniedz maksimālo apjomu, kas noteikts Regulas (ES) 2019/833 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā.

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 141, 28.5.2019., 1. lpp.).

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3L zona
  (WIT/N3L.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3L zona

(WIT/N3L.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3NO zona
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 52 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 52 | |
| Lietuva | 52 | |
| Savienība | 156 | |
| | | |
| KPN | 1 175 | |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3NO zona

(WIT/N3NO.)

Igaunija

52

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

52

Lietuva

52

Savienība

156

KPN

1 175

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3M zona
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3M zona

(PLA/N3M.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3LNO zona
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3LNO zona

(PLA/N3LNO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Īsspuru kalmārs

  Illex illecebrosus | Zona: | NAFO 3. un 4. apakšapgabals
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 128 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 128 | (1) |
| Lietuva | 128 | (1) |
| Polija | 227 | (1) |
| Citas dalībvalstis | 29 467 | (1)(2) |
| Savienība | 30 078 | (1)(3) |
| | | |
| KPN | 34 000 | |
| (1) | Laikā no 1. janvāra plkst. 00.01 UTC līdz 30. jūnija plkst. 24.00 UTC neviens kuģis nedrīkst zvejot kalmāru. |
| (2) | Šis daudzums ir pieejams Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SQI/N34_AMS). |
| (3) | Atbilst Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas kvotu summai un Savienības nenoteiktajai daļai, kas pieejama Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju. |

Suga:

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

Zona:

NAFO 3. un 4. apakšapgabals

(SQI/N34.)

Igaunija

128

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

128

(1)

Lietuva

128

(1)

Polija

227

(1)

Citas dalībvalstis

29 467

(1)(2)

Savienība

30 078

(1)(3)

KPN

34 000

(1)

Laikā no 1. janvāra plkst. 00.01 UTC līdz 30. jūnija plkst. 24.00 UTC neviens kuģis nedrīkst zvejot kalmāru.

(2)

Šis daudzums ir pieejams Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SQI/N34_AMS).

(3)

Atbilst Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas kvotu summai un Savienības nenoteiktajai daļai, kas pieejama Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

| Suga: | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea | Zona: | NAFO 3LNO zona
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 20 000 | |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 2 500  kg vai 10 % (izvēlas lielāko). Ja Savienībai piešķirta kvota “Citi”, tad – tiklīdz kvota “Citi” ir pilnībā apgūta – piezvejas limiti ir maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu). |

Suga:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

Zona:

NAFO 3LNO zona

(YEL/N3LNO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

20 000

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 2 500  kg vai 10 % (izvēlas lielāko). Ja Savienībai piešķirta kvota “Citi”, tad – tiklīdz kvota “Citi” ir pilnībā apgūta – piezvejas limiti ir maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | NAFO 3NO zona
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

NAFO 3NO zona

(CAP/N3NO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3LNO zona 
  (1)(2)


  (PRA/N3LNOX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 0 | (3) |
| Lietuva | 0 | (3) |
| Polija | 0 | (3) |
| Spānija | 0 | (3) |
| Portugāle | 0 | (3) |
| Savienība | 0 | (3) |
| | | |
| KPN | 0 | (3) |
| (1) | Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 47° 20' 00'' Z | 46° 40' 00'' R | |
| 2 | 47° 20' 00'' Z | 46° 30' 00'' R | |
| 3 | 46° 00' 00'' Z | 46° 30' 00'' R | |
| 4 | 46° 00' 00'' Z | 46° 40' 00'' R | |
| (2) | Zveja aizliegta par 200 metriem mazākā dziļumā apgabalā uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 46° 00' 00'' Z | 47° 49' 00'' R | |
| 2 | 46° 25' 00'' Z | 47° 27' 00'' R | |
| 3 | 46 °42' 00'' Z | 47° 25' 00'' R | |
| 4 | 46° 48' 00'' Z | 47° 25' 50'' R | |
| 5 | 47° 16' 50'' Z | 47° 43' 50'' R | |
| (3) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3LNO zona 
  (1)(2)

(PRA/N3LNOX)

Igaunija

0

(3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

0

(3)

Lietuva

0

(3)

Polija

0

(3)

Spānija

0

(3)

Portugāle

0

(3)

Savienība

0

(3)

KPN

0

(3)

(1)

Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20' 00'' Z

46° 40' 00'' R

2

47° 20' 00'' Z

46° 30' 00'' R

3

46° 00' 00'' Z

46° 30' 00'' R

4

46° 00' 00'' Z

46° 40' 00'' R

(2)

Zveja aizliegta par 200 metriem mazākā dziļumā apgabalā uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

46° 00' 00'' Z

47° 49' 00'' R

2

46° 25' 00'' Z

47° 27' 00'' R

3

46 °42' 00'' Z

47° 25' 00'' R

4

46° 48' 00'' Z

47° 25' 50'' R

5

47° 16' 50'' Z

47° 43' 50'' R

(3)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3M zona 
  (1)


  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | Nepiemēro | (2) | Analītiska KPN |
| (1) | Kuģi drīkst no šā krājuma zvejot arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 47° 20' 00'' Z | 46° 40' 00'' R | |
| 2 | 47° 20' 00'' Z | 46° 30' 00'' R | |
| 3 | 46° 00' 00'' Z | 46° 30' 00'' R | |
| 4 | 46° 00' 00'' Z | 46° 40' 00'' R | |
| Turklāt no 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 47° 55' 00'' Z | 45° 00' 00'' R | |
| 2 | 47° 30' 00'' Z | 44° 15' 00'' R | |
| 3 | 46° 55' 00'' Z | 44° 15' 00'' R | |
| 4 | 46° 35' 00'' Z | 44° 30' 00'' R | |
| 5 | 46° 35' 00'' Z | 45° 40' 00'' R | |
| 6 | 47° 30' 00'' Z | 45° 40' 00'' R | |
| 7 | 47° 55' 00'' Z | 45° 00' 00'' R | |
| (2) | Neattiecas. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus (EFF/*N3M.). Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām. |
| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas dienu skaits | |
| Dānija | 0 | | |
| Igaunija | 0 | | |
| Spānija | 0 | | |
| Latvija | 0 | | |
| Lietuva | 0 | | |
| Polija | 0 | | |
| Portugāle | 0 | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3M zona 
  (1)

(PRA/*N3M.)

KPN

Nepiemēro

(2)

Analītiska KPN

(1)

Kuģi drīkst no šā krājuma zvejot arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20' 00'' Z

46° 40' 00'' R

2

47° 20' 00'' Z

46° 30' 00'' R

3

46° 00' 00'' Z

46° 30' 00'' R

4

46° 00' 00'' Z

46° 40' 00'' R

Turklāt no 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 55' 00'' Z

45° 00' 00'' R

2

47° 30' 00'' Z

44° 15' 00'' R

3

46° 55' 00'' Z

44° 15' 00'' R

4

46° 35' 00'' Z

44° 30' 00'' R

5

46° 35' 00'' Z

45° 40' 00'' R

6

47° 30' 00'' Z

45° 40' 00'' R

7

47° 55' 00'' Z

45° 00' 00'' R

(2)

Neattiecas. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus (EFF/*N3M.). Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām.

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

0

Igaunija

0

Spānija

0

Latvija

0

Lietuva

0

Polija

0

Portugāle

0

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | NAFO 3LMNO zona
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 318 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 325 | |
| Latvija | 45 | |
| Lietuva | 23 | |
| Spānija | 4 359 | |
| Portugāle | 1 822 | |
| Savienība | 6 892 | |
| | | |
| KPN | 11 755 | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

NAFO 3LMNO zona

(GHL/N3LMNO)

Igaunija

318

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

325

Latvija

45

Lietuva

23

Spānija

4 359

Portugāle

1 822

Savienība

6 892

KPN

11 755

| Suga: | Raju dzimta

  Rajidae | Zona: | NAFO 3LNO zona
  (SKA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 283 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Lietuva | 62 | |
| Spānija | 3 403 | |
| Portugāle | 660 | |
| Savienība | 4 408 | |
| | | |
| KPN | 7 000 | |

Suga:

Raju dzimta

Rajidae

Zona:

NAFO 3LNO zona

(SKA/N3LNO.)

Igaunija

283

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Lietuva

62

Spānija

3 403

Portugāle

660

Savienība

4 408

KPN

7 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3LN zona
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 895 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 615 | |
| Latvija | 895 | |
| Lietuva | 895 | |
| Savienība | 3 300 | |
| | | |
| KPN | 18 100 | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3LN zona

(RED/N3LN.)

Igaunija

895

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

615

Latvija

895

Lietuva

895

Savienība

3 300

KPN

18 100

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3M zona
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 1 571 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 513 | (1) |
| Latvija | 1 571 | (1) |
| Lietuva | 1 571 | (1) |
| Spānija | 233 | (1) |
| Portugāle | 2 354 | (1) |
| Savienība | 7 813 | (1) |
| | | |
| KPN | 10 933 | (1) |
| (1) | Šai kvotai ir jāatbilst KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No šīs KPN pirms 2022. gada 1. jūlija nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu: |
| | 5 467 | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3M zona

(RED/N3M.)

Igaunija

1 571

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

513

(1)

Latvija

1 571

(1)

Lietuva

1 571

(1)

Spānija

233

(1)

Portugāle

2 354

(1)

Savienība

7 813

(1)

KPN

10 933

(1)

(1)

Šai kvotai ir jāatbilst KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No šīs KPN pirms 2022. gada 1. jūlija nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu:

5 467

| Suga: | Dziļūdens sarkanasaris

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3O zona
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 771 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 5 229 | |
| Savienība | 7 000 | |
| | | |
| KPN | 20 000 | |

Suga:

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3O zona

(RED/N3O.)

Spānija

1 771

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

5 229

Savienība

7 000

KPN

20 000

| Suga: | Dziļūdens sarkanasaris

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Latvija | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Lietuva | 0 | (1) |
| Savienība | 0 | (1) |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons

(RED/N1F3K.)

Latvija

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Lietuva

0

(1)

Savienība

0

(1)

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250  kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis | Zona: | NAFO 3NO zona
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 255 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 334 | |
| Savienība | 588 | (1) |
| | | |
| KPN | 1 000 | |
| (1) | Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu IA pielikumu NAFO līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2 000  tonnu apmērā, Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas: |
| Spānija | 509 | | |
| Portugāle | 667 | | |
| Savienība | 1 176 | | |

Suga:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

Zona:

NAFO 3NO zona

(HKW/N3NO.)

Spānija

255

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

334

Savienība

588

(1)

KPN

1 000

(1)

Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu IA pielikumu NAFO līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2 000  tonnu apmērā, Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas:

Spānija

509

Portugāle

667

Savienība

1 176

---

ID PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Atlantijas buruzivs

  Istiophorus albicans | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W
  (SAI/AE45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 1 271 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Atlantijas buruzivs

Istiophorus albicans

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W

(SAI/AE45W)

KPN

1 271

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Atlantijas buruzivs

  Istiophorus albicans | Zona: | Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45° W
  (SAI/AW45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 1 030 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Atlantijas buruzivs

Istiophorus albicans

Zona:

Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45° W

(SAI/AW45W)

KPN

1 030

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Atlantijas zilais marlīns

  Makaira nigricans | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 22,77 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | | 332,82 | |
| Portugāle | | 46,21 | |
| Savienība | | 401,80 | |
| | | | |
| KPN | | 1 670 | |

Suga:

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

Zona:

Atlantijas okeāns

(BUM/ATLANT)

Spānija

22,77

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

332,82

Portugāle

46,21

Savienība

401,80

KPN

1 670

| Suga: | Zilā haizivs

  Prionace glauca | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma
  (BSH/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 0,96 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | | 27 035,09 | |
| Francija | | 151,70 | |
| Portugāle | | 5 357,67 | |
| Savienība | | 32 545,42 | |
| | | | |
| KPN | | 39 102 | |

Suga:

Zilā haizivs

Prionace glauca

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma

(BSH/AN05N)

Īrija

0,96

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

27 035,09

Francija

151,70

Portugāle

5 357,67

Savienība

32 545,42

KPN

39 102

| Suga: | Zilā haizivs

  Prionace glauca | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (BSH/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 28 923 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | | |
| | | | |
| (1) | Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limita noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu. |

Suga:

Zilā haizivs

Prionace glauca

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(BSH/AS05N)

KPN

28 923

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limita noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu.

| Suga: | Baltais marlīns

  Tetrapturus albidus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 30,50 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | | 19,50 | |
| Savienība | | 50,00 | |
| | | | |
| KPN | | 355 | |

Suga:

Baltais marlīns

Tetrapturus albidus

Zona:

Atlantijas okeāns

(WHM/ATLANT)

Spānija

30,50

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

19,50

Savienība

50,00

KPN

355

| Suga: | Garspuru tunzivs (ziemeļu krājums)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | | 3 174,03 | | Analītiska KPN |
| Spānija | | 17 890,00 | |
| Francija | | 5 626,69 | |
| Portugāle | | 1 962,13 | |
| Savienība | | 28 652,85 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 37 801 | |
| (1) | To Savienības zvejas kuģu skaits, kas ziemeļu krājuma garspuru tunzivi zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir 1 241 . |

Suga:

Garspuru tunzivs (ziemeļu krājums)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma

(ALB/AN05N)

Īrija

3 174,03

Analītiska KPN

Spānija

17 890,00

Francija

5 626,69

Portugāle

1 962,13

Savienība

28 652,85

(1)

KPN

37 801

(1)

To Savienības zvejas kuģu skaits, kas ziemeļu krājuma garspuru tunzivi zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir 1 241 .

| Suga: | Garspuru tunzivs (dienvidu krājums)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5°N
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 724,69 | | Analītiska KPN |
| Francija | | 238,16 | |
| Portugāle | | 507,15 | |
| Savienība | | 1 470,00 | |
| | | | |
| KPN | | 24 000 | |

Suga:

Garspuru tunzivs (dienvidu krājums)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5°N

(ALB/AS05N)

Spānija

724,69

Analītiska KPN

Francija

238,16

Portugāle

507,15

Savienība

1 470,00

KPN

24 000

| Suga: | Garspuru tunzivs Vidusjūrā

  Thunnus alalunga | Zona: | Vidusjūra
  (ALB/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 2 500 | (1)(2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| (1) | Lai aizsargātu zobenzivs mazuļus, zvejas aizlieguma periods no 1. oktobra līdz 30. novembrim attiecas arī uz kuģiem, kuri Vidusjūrā veic garspuru tunzivs zveju ar āķu jedām. Turklāt garspuru tunzivi Vidusjūrā nedrīkst nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut ne specializētajā zvejā, ne piezvejā vai nu a) periodā no 1. oktobra līdz 30. novembrim un papildu viena mēneša periodā starp 15. februāri un 31. martu; vai arī alternatīvi b) ik gadus periodā no 1. janvāra līdz 31. martam. |
| (2) | Katra dalībvalsts ierobežo to zvejas kuģu skaitu, kuriem atļauts zvejot garspuru tunzivis Vidusjūrā, līdz to kuģu skaitam, kuriem bija atļauts zvejot šo sugu vai nu a) 2017. gadā; vai arī alternatīvi b) 2018. gadā tām dalībvalstīm, kuras saviem zvejas kuģiem sāka izdot licences 2018. gadā. Dalībvalstis, kuras par atsauces gadu izmanto 2017. gadu, šai jaudas robežai var piemērot 10 % pielaidi. |

Suga:

Garspuru tunzivs Vidusjūrā

Thunnus alalunga

Zona:

Vidusjūra

(ALB/MED)

KPN

2 500

(1)(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Lai aizsargātu zobenzivs mazuļus, zvejas aizlieguma periods no 1. oktobra līdz 30. novembrim attiecas arī uz kuģiem, kuri Vidusjūrā veic garspuru tunzivs zveju ar āķu jedām. Turklāt garspuru tunzivi Vidusjūrā nedrīkst nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut ne specializētajā zvejā, ne piezvejā vai nu a) periodā no 1. oktobra līdz 30. novembrim un papildu viena mēneša periodā starp 15. februāri un 31. martu; vai arī alternatīvi b) ik gadus periodā no 1. janvāra līdz 31. martam.

(2)

Katra dalībvalsts ierobežo to zvejas kuģu skaitu, kuriem atļauts zvejot garspuru tunzivis Vidusjūrā, līdz to kuģu skaitam, kuriem bija atļauts zvejot šo sugu vai nu a) 2017. gadā; vai arī alternatīvi b) 2018. gadā tām dalībvalstīm, kuras saviem zvejas kuģiem sāka izdot licences 2018. gadā. Dalībvalstis, kuras par atsauces gadu izmanto 2017. gadu, šai jaudas robežai var piemērot 10 % pielaidi.

| Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | Atlantijas okeāns
  (YFT/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 110 000 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| (1) | Par dzeltenspuru tunzivs nozvejām, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (YFT/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (YFT/*ATLLL), ziņo atsevišķi. |

Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

Atlantijas okeāns

(YFT/ATLANT)

KPN

110 000

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Par dzeltenspuru tunzivs nozvejām, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (YFT/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (YFT/*ATLLL), ziņo atsevišķi.

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 7 438,09 | (1)(2) | Analītiska KPN |
| Francija | | 3 159,38 | (1)(2) |
| Portugāle | | 2 823,84 | (1)(2) |
| Savienība | | 13 421,31 | (1)(2) |
| | | | |
| KPN | | 62 000 | (1)(2) |
| (1) | Par lielacu tunzivs nozvejām, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (BET/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (BET/*ATLLL), ziņo atsevišķi. |
| (2) | No 2022. gada jūnija, kad ar nozvejām ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstīm ir pienākums minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu. |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

Atlantijas okeāns

(BET/ATLANT)

Spānija

7 438,09

(1)(2)

Analītiska KPN

Francija

3 159,38

(1)(2)

Portugāle

2 823,84

(1)(2)

Savienība

13 421,31

(1)(2)

KPN

62 000

(1)(2)

(1)

Par lielacu tunzivs nozvejām, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (BET/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (BET/*ATLLL), ziņo atsevišķi.

(2)

No 2022. gada jūnija, kad ar nozvejām ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstīm ir pienākums minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu.

| Suga: | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45°W un Vidusjūra
  (BFT/AE45WM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kipra | | 168,95 | (4) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Grieķija | | 314,03 | (7) |
| Spānija | | 6 093,28 | (2) (4) (7) |
| Francija | | 6 012,47 | (2) (3) (4) |
| Horvātija | | 950,30 | (6) |
| Itālija | | 4 745,34 | (4) (5) |
| Malta | | 389,32 | (4) |
| Portugāle | | 572,97 | (7) |
| Citas dalībvalstis | | 64,95 | (1) |
| Savienība | | 19 311,60 | (2) (3) (4) (5) |
| Īpaša papildus iedalīta kvota | | 100 | (7) |
| | | | |
| KPN | | 36 000 | |
| (1) | Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BFT/AE45WM_AMS). |
| (2) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju (BFT/*8301) nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm: |
| Spānija | 923,02 | |
| Francija | 428,79 |
| Savienība | 1 351,81 |
| (3) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*641), kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm: |
| Francija | 100,00 | |
| Savienība | 100,00 |
| (4) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*8302), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm: |
| Spānija | 121,87 | |
| Francija | 120,25 |
| Itālija | 94,91 |
| Kipra | 3,38 |
| Malta | 7,79 |
| Savienība | 348,19 |
| (5) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*643), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm: |
| Itālija | 95,13 | |
| Savienība | 95,13 |
| (6) | Īpašs nosacījums: audzēšanas nolūkos gūtai tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*8303F), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, šīs KPN robežās ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm: |
| Horvātija | 855,27 | |
| Savienība | 855,27 |
| (7) | Savienība 2022. gadā papildus iedalītajai kvotai 19 311,60 tonnu apmērā saņems vēl pm tonnas, kas paredzētas tikai nerūpnieciskās zvejas kuģiem no konkrētiem arhipelāgiem Grieķijā (Jonijas salas), Spānijā (Kanāriju salas) un Portugālē (Azoru salas un Madeira). Šā papildu daudzuma (BFT/AVARCH) konkrētais sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm ir šāds: |
| Grieķija | 4,5 | |
| Spānija | 87,3 |
| Portugāle | 8,2 |
| Savienība | 100 |

Suga:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45°W un Vidusjūra

(BFT/AE45WM)

Kipra

168,95

(4)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Grieķija

314,03

(7)

Spānija

6 093,28

(2) (4) (7)

Francija

6 012,47

(2) (3) (4)

Horvātija

950,30

(6)

Itālija

4 745,34

(4) (5)

Malta

389,32

(4)

Portugāle

572,97

(7)

Citas dalībvalstis

64,95

(1)

Savienība

19 311,60

(2) (3) (4) (5)

Īpaša papildus iedalīta kvota

100

(7)

KPN

36 000

(1)

Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BFT/AE45WM_AMS).

(2)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju (BFT/*8301) nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm:

Spānija

923,02

Francija

428,79

Savienība

1 351,81

(3)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*641), kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm:

Francija

100,00

Savienība

100,00

(4)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*8302), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm:

Spānija

121,87

Francija

120,25

Itālija

94,91

Kipra

3,38

Malta

7,79

Savienība

348,19

(5)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*643), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm:

Itālija

95,13

Savienība

95,13

(6)

Īpašs nosacījums: audzēšanas nolūkos gūtai tādu zilo tunzivju nozvejām (BFT/*8303F), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, šīs KPN robežās ir noteikti šādi nozvejas limiti un to sadalījums dalībvalstīm:

Horvātija

855,27

Savienība

855,27

(7)

Savienība 2022. gadā papildus iedalītajai kvotai 19 311,60 tonnu apmērā saņems vēl pm tonnas, kas paredzētas tikai nerūpnieciskās zvejas kuģiem no konkrētiem arhipelāgiem Grieķijā (Jonijas salas), Spānijā (Kanāriju salas) un Portugālē (Azoru salas un Madeira). Šā papildu daudzuma (BFT/AVARCH) konkrētais sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm ir šāds:

Grieķija

4,5

Spānija

87,3

Portugāle

8,2

Savienība

100

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 5 558,59 | (2) | Analītiska KPN |
| Portugāle | | 1 010,29 | (2) |
| Citas dalībvalstis | | 108,29 | (1)(2) |
| Savienība | | 6 677,33 | |
| | | | |
| KPN | | 13 200 | |
| (1) | Tikai piezvejām. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SWO/AN05N_AMS). |
| (2) | Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5o ziemeļu platuma (SWO/*AS05N). Par nozvejām, kas ieskaitāmas kopīgās kvotas īpašajā nosacījumā, ziņo atsevišķi (SWO/*AS05N_AMS). |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma

(SWO/AN05N)

Spānija

5 558,59

(2)

Analītiska KPN

Portugāle

1 010,29

(2)

Citas dalībvalstis

108,29

(1)(2)

Savienība

6 677,33

KPN

13 200

(1)

Tikai piezvejām. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SWO/AN05N_AMS).

(2)

Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5o ziemeļu platuma (SWO/*AS05N). Par nozvejām, kas ieskaitāmas kopīgās kvotas īpašajā nosacījumā, ziņo atsevišķi (SWO/*AS05N_AMS).

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5°N
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 4 525,88 | (1) | Analītiska KPN |
| Portugāle | | 298,12 | (1) |
| Savienība | | 4 824,00 | |
| | | | |
| KPN | | 14 000 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: līdz 3,51 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AN05N). |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5°N

(SWO/AS05N)

Spānija

4 525,88

(1)

Analītiska KPN

Portugāle

298,12

(1)

Savienība

4 824,00

KPN

14 000

(1)

Īpašs nosacījums: līdz 3,51 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AN05N).

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Vidusjūra
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | | 13,74 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Kipra | | 50,67 | (1) |
| Spānija | | 1 565,04 | (1) |
| Francija | | 109,08 | (1) |
| Grieķija | | 1 036,02 | (1) |
| Itālija | | 3 208,45 | (1) |
| Malta | | 380,64 | (1) |
| Savienība | | 6 363,64 | (1) |
| | | | |
| KPN | | 9 016,71 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 1. aprīļa līdz 31. decembrim. |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Vidusjūra

(SWO/MED)

Horvātija

13,74

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Kipra

50,67

(1)

Spānija

1 565,04

(1)

Francija

109,08

(1)

Grieķija

1 036,02

(1)

Itālija

3 208,45

(1)

Malta

380,64

(1)

Savienība

6 363,64

(1)

KPN

9 016,71

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 1. aprīļa līdz 31. decembrim.

---

IE PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA. SEAFO KONVENCIJAS APGABALS

Šajā pielikumā izklāstītās KPN nav iedalītas SEAFO līgumslēdzējām, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO sekretariāts, kas SEAFO līgumslēdzējām pusēm paziņos to, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | SEAFO
  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 200 | (1) | Piesardzīga KPN |
| (1) | B1. apakšrajonā (ALF/*F47NA) drīkst nozvejot ne vairāk kā 132 tonnas. |

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Zona:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

KPN

200

(1)

Piesardzīga KPN

(1)

B1. apakšrajonā (ALF/*F47NA) drīkst nozvejot ne vairāk kā 132 tonnas.

| Suga: | Dziļūdens sarkankrabji

  Chaceon spp. | Zona: | SEAFO B1. apakšrajons 
  (1)


  (GER/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 162 | (1) | Piesardzīga KPN |
| (1) | Šīs KPN piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi:






  — | rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns, |

Suga:

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Zona:

SEAFO B1. apakšrajons 
  (1)

(GER/F47NAM)

KPN

162

(1)

Piesardzīga KPN

(1)

Šīs KPN piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi:

—

rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns,

| — | ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle,

| — | dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un |
| --- | --- |

—

dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un

| — | austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža.

| Suga: | Dziļūdens sarkankrabji

  Chaceon spp. | Zona: | SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu
  (GER/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 200 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Zona:

SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu

(GER/F47X)

KPN

200

Piesardzīga KPN

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO D apakšapgabals
  (TOP/F47D) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 261 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO D apakšapgabals

(TOP/F47D)

KPN

261

Piesardzīga KPN

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO, izņemot D apakšapgabalu
  (TOP/F47-D) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 0 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO, izņemot D apakšapgabalu

(TOP/F47-D)

KPN

0

Piesardzīga KPN

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO B1. apakšrajons 
  (1)


  (ORY/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 0 | (2) | Piesardzīga KPN |
| (1) | Šā pielikuma piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi:






  — | rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns, |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO B1. apakšrajons 
  (1)

(ORY/F47NAM)

KPN

0

(2)

Piesardzīga KPN

(1)

Šā pielikuma piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi:

—

rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns,

| — | ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle,

| — | dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un |
| --- | --- |

—

dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un

| — | austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža.

(2)

Izņemot piezvejas daudzumu četru tonnu apmērā (ORY/*F47NA).

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu
  (ORY/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 50 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu

(ORY/F47X)

KPN

50

Piesardzīga KPN

| Suga: | Bruņgalvji

  Pseudopentaceros spp. | Zona: | SEAFO
  (EDW/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 135 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Bruņgalvji

Pseudopentaceros spp.

Zona:

SEAFO

(EDW/SEAFO)

KPN

135

Piesardzīga KPN

---

IF PIELIKUMS

DIENVIDU TUNZIVS IZPLATĪBAS APGABALI

| Suga: | Dienvidu tunzivs

  Thunnus maccoyii | Zona: | Visi izplatības apgabali
  (SBF/F41-81) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | | 11 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | | |
| KPN | | 17 647 | |
| (1) | Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Dienvidu tunzivs

Thunnus maccoyii

Zona:

Visi izplatības apgabali

(SBF/F41-81)

Savienība

11

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

17 647

(1)

Tikai piezvejām. Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

---

IG PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20°S
  (BET/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | | 2 000 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Spānija | | 2 000 | (1) |
| Savienība | | 4 000 | (1) |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | (1) |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas. |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20°S

(BET/F7120S)

Portugāle

2 000

(1)

Piesardzīga KPN

Spānija

2 000

(1)

Savienība

4 000

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas.

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | | 3 170,36 | | Piesardzīga KPN |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S

(SWO/F7120S)

Savienība

3 170,36

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

---

IH PIELIKUMS

SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (TOT/SPR-AE) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | Jānosaka | (1) | Piesardzīga KPN |
| (1) | Šī ikgadējā KPN paredzēta tikai izpētes zvejniecībām. Zveja notiek vienīgi šādā pētniecības blokā: |
| | — | NW |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(TOT/SPR-AE)

KPN

Jānosaka

(1)

Piesardzīga KPN

(1)

Šī ikgadējā KPN paredzēta tikai izpētes zvejniecībām. Zveja notiek vienīgi šādā pētniecības blokā:

—

NW

50° 30’ S, 136° E

| — | NE |
| --- | --- |

—

NE

50° 30’ S, 140° 30’ E

| — | E (ievilkums) |
| --- | --- |

—

E (ievilkums)

52° 45’ S, 140° 30’ E

| — | E (stūris) |
| --- | --- |

—

E (stūris)

52° 45’ S, 145° 30’ E

| — | SE |
| --- | --- |

—

SE

54° 50’ S, 145° 30’ E

| — | SW |
| --- | --- |

—

SW

54° 50’ S, 136° E

| Suga: | Čīles stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPR-RB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Jānosaka | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | Jānosaka | |
| Lietuva | Jānosaka | |
| Polija | Jānosaka | |
| Savienība | Jānosaka | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPR-RB)

Vācija

Jānosaka

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

Jānosaka

Lietuva

Jānosaka

Polija

Jānosaka

Savienība

Jānosaka

KPN

Nepiemēro

---

IJ PIELIKUMS

IOTC KOMPETENCES APGABALS

Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas, ko gūst Savienības kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, nepārsniedz šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus.

| Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | IOTC kompetences apgabals
  (YFT/IOTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | Jānosaka | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Itālija | Jānosaka | |
| Spānija | Jānosaka | |
| Savienība | Jānosaka | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

IOTC kompetences apgabals

(YFT/IOTC)

Francija

Jānosaka

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Itālija

Jānosaka

Spānija

Jānosaka

Savienība

Jānosaka

KPN

Nepiemēro

---

IK PIELIKUMS

SIOFA NOLĪGUMA APGABALS

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | Delkano [Del Cano] apgabals 
  (1)


  (TOT/F517DC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | | 18,33 | (2) | Piesardzīga KPN |
| | | | |
| KPN | | 55 | (2) |
| (1) | FAO 51.7. apakšapgabala starptautiskie ūdeņi, ko norobežo 44° un 45° dienvidu platuma paralēles, bet austrumos un rietumos – piegulošās ekskluzīvās ekonomiskās zonas. |
| (2) | Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs un kuri izmanto āķu jedas; zvejas sezona ilgst no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. Vienas āķu jedas āķu skaits nepārsniedz 3 000 , un tās jāievieto vismaz trīs jūras jūdžu atstatumā cita no citas.
  To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5  tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedzis šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Delkano apgabalā. |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

Delkano [Del Cano] apgabals 
  (1)

(TOT/F517DC)

Savienība

18,33

(2)

Piesardzīga KPN

KPN

55

(2)

(1)

FAO 51.7. apakšapgabala starptautiskie ūdeņi, ko norobežo 44° un 45° dienvidu platuma paralēles, bet austrumos un rietumos – piegulošās ekskluzīvās ekonomiskās zonas.

(2)

Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs un kuri izmanto āķu jedas; zvejas sezona ilgst no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. Vienas āķu jedas āķu skaits nepārsniedz 3 000 , un tās jāievieto vismaz trīs jūras jūdžu atstatumā cita no citas.

To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5  tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedzis šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Delkano apgabalā.

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | Viljamsa grēda [Williams Ridge]
  (1)


  (TOT/F574WR) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | | 140 | (2) | Piesardzīga KPN |
| (1) | FAO 57.4 apakšapgabala teritorija, ko norobežo šādas koordinātas: | | |
| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | | |
| 1 | 52° 30' 00" S | 80° 00' 00" E | | |
| 2 | 55° 00' 00" S | 80° 00' 00" E | | |
| 3 | 55° 00' 00" S | 85° 00' 00" E | | |
| 4 | 52° 30' 00" S | 85° 00' 00" E | | |
| (2) | Iepriekš izklāstītā KPN nav iedalīta SIOFA pusēm, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs; zvejas sezona ilgst no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. Katrā SIOFA noteiktajā tīkla šūnā neievieto vairāk par divām āķu jedām, kuru āķu skaits nepārsniedz 6 250 , un saskaņā ar SIOFA noteiktajiem piekļuves nosacījumiem starp zvejas reisiem tiek ievērots vismaz 30 dienu intervāls. To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedzis šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Viljamsa grēdas teritorijā. |
| Pagaidu aizsargājamās teritorijas | | |
| Atlantis Bank | | |
| | Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums | | |
| | 1 | 32°00' | 57°00' | | |
| | 2 | 32°50' | 57°00' | | |
| | 3 | 32°50' | 58°00' | | |
| | 4 | 32°00' | 58°00' | | |
| Coral | | |
| | Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums | | |
| | 1 | 41°00' | 42°00' | | |
| | 2 | 41°40' | 42°00' | | |
| | 3 | 41°40' | 44°00' | | |
| | 4 | 41°00' | 44°00' | | |
| Fools Flat | | |
| | Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums | | |
| | 1 | 31°30' | 94°40' | | |
| | 2 | 31°40' | 94°40' | | |
| | 3 | 31°40' | 95°00' | | |
| | 4 | 31°30' | 95°00' | | |
| Middle of What | | |
| | Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums | | |
| | 1 | 37°54' | 50°23' | | |
| | 2 | 37°56'30" | 50°23' | | |
| | 3 | 37°56'30" | 50°27' | | |
| | 4 | 37°54' | 50°27' | | |
| Walter’s Shoal | | |
| | Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums | | |
| | 1 | 33°00' | 43°10' | | |
| | 2 | 33°20' | 43°10' | | |
| | 3 | 33°20' | 44°10' | | |
| | 4 | 33°00' | 44°10' | | |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

Viljamsa grēda [Williams Ridge]
  (1)

(TOT/F574WR)

KPN

140

(2)

Piesardzīga KPN

(1)

FAO 57.4 apakšapgabala teritorija, ko norobežo šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

52° 30' 00" S

80° 00' 00" E

2

55° 00' 00" S

80° 00' 00" E

3

55° 00' 00" S

85° 00' 00" E

4

52° 30' 00" S

85° 00' 00" E

(2)

Iepriekš izklāstītā KPN nav iedalīta SIOFA pusēm, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs; zvejas sezona ilgst no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. Katrā SIOFA noteiktajā tīkla šūnā neievieto vairāk par divām āķu jedām, kuru āķu skaits nepārsniedz 6 250 , un saskaņā ar SIOFA noteiktajiem piekļuves nosacījumiem starp zvejas reisiem tiek ievērots vismaz 30 dienu intervāls. To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedzis šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Viljamsa grēdas teritorijā.

Pagaidu aizsargājamās teritorijas

Atlantis Bank

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

32°00'

57°00'

2

32°50'

57°00'

3

32°50'

58°00'

4

32°00'

58°00'

Coral

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

41°00'

42°00'

2

41°40'

42°00'

3

41°40'

44°00'

4

41°00'

44°00'

Fools Flat

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

31°30'

94°40'

2

31°40'

94°40'

3

31°40'

95°00'

4

31°30'

95°00'

Middle of What

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

37°54'

50°23'

2

37°56'30"

50°23'

3

37°56'30"

50°27'

4

37°54'

50°27'

Walter’s Shoal

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

33°00'

43°10'

2

33°20'

43°10'

3

33°20'

44°10'

4

33°00'

44°10'

---

IL PIELIKUMS

IATTC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | IATTC konvencijas apgabals
  (BET/IATTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | | 500 | (1) | Piesardzīga KPN |
| | | | |
| KPN | | Nepiemēro | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas. |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

IATTC konvencijas apgabals

(BET/IATTC)

Savienība

500

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas.

---

II PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES 7.e RAJONĀ

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/472 šo pielikumu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti rāmja traļi ar linuma acs izmēru 80 mm vai lielāku un stacionāri tīkli, arī žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, ar linuma acs izmēru 220 mm vai mazāku, un kuri atrodas ICES 7.e rajonā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) gadā, no šā pielikuma piemērošanas atbrīvo ar šādiem nosacījumiem:






  a) | šādi kuģi 2020. gada pārvaldības periodā nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars); |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

šādi kuģi 2020. gada pārvaldības periodā nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars);

| b) | šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī; |
| --- | --- |

b)

šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī;

| c) | katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2022. gada 31. jūlijam un 2023. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2022. gadā. |
| --- | --- |

c)

katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2022. gada 31. jūlijam un 2023. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2022. gadā.

Ja kāds no šiem nosacījumiem nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | "zvejas rīku grupa" ir grupa, kas sastāv no šādu divu kategoriju zvejas rīkiem:






  i) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, un |
| --- | --- | --- |

a)

"zvejas rīku grupa" ir grupa, kas sastāv no šādu divu kategoriju zvejas rīkiem:

i)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, un

| ii) | stacionāri tīkli, arī žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks; |
| --- | --- |

ii)

stacionāri tīkli, arī žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks;

| b) | "reglamentētie zvejas rīki" ir jebkuras minētajai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki; |
| --- | --- |

b)

"reglamentētie zvejas rīki" ir jebkuras minētajai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki;

| c) | "apgabals" ir ICES 7.e rajons; |
| --- | --- |

c)

"apgabals" ir ICES 7.e rajons;

| d) | "pašreizējais pārvaldības periods" ir laikposms no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

d)

"pašreizējais pārvaldības periods" ir laikposms no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim.

3.   DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši un Savienībā reģistrēti Savienības zvejas kuģi, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, attiecīgajā apgabalā pavada ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu.

II NODAĻA

Atļaujas

4.   ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI

| 4.1. | Attiecīgajā apgabalā zveju ar reglamentētu zvejas rīku dalībvalsts neatļauj nevienam sava karoga kuģim, kam minētajā apgabalā laikā no 2002. līdz 2018. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība; par tādu neuzskata reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, bet tad citāda zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitam jābūt lielākam par reglamentētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu vai vienādam ar to. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc nodošanas, kas tiek īstenota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu. |
| --- | --- |

4.3.

III NODAĻA

Apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas iedalīts Savienības zvejas kuģiem

5.   MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt sava karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības periodā kuģis drīkst pavadīt apgabalā (pa reglamentēto zvejas rīku kategorijām)

| Reglamentētais zvejas rīks | Maksimālais dienu skaits |
| --- | --- |
| Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | Beļģija | 44 |
| Francija | 47 |
| Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm | Beļģija | 44 |
| Francija | 48 |

Reglamentētais zvejas rīks

Maksimālais dienu skaits

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm

Beļģija

44

Francija

47

Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm

Beļģija

44

Francija

48

6.   KILOVATDIENU SISTĒMA

| 6.1. | Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pašreizējā pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem var atļaut kuģim pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu par I tabulā noteiktajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem, kā arī elektroniska formāta ziņojumus ar aprēķiniem, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

6.3.

a)

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;

| b) | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu. |
| --- | --- |

b)

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu.

| 6.4. | Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija novērtē, vai šā 6. punkta nosacījumi ir izpildīti, un, ja tie ir izpildīti, var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu. |
| --- | --- |

6.4.

7.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR PILNĪGU ZVEJAS DARBĪBU IZBEIGŠANU

| 7.1. | Pamatojoties uz pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu, kas iepriekšējā pārvaldības periodā notikusi vai nu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 34. pantu (1), vai Padomes Regulu (EK) Nr. 744/2008 (2), Komisija var dalībvalstij iedalīt jūrā pavadāmas papildu dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc rakstiska un pienācīgi pamatota attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma Komisija var individuāli izskatīt citus pilnīgas zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā pieprasījumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana jau iepriekšējos gados ir izmantota, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas,/ līdz 2022. gada 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

7.4.

a)

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;

| b) | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai. |
| --- | --- |

b)

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

| 7.5. | Dalībvalsts pašreizējā pārvaldības periodā var pārdalīt papildus piešķirtās jūrā pavadāmās dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek tās flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Ja Komisija par pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē pašreizējam pārvaldības periodam. |
| --- | --- |

7.6.

8.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR PASTIPRINĀTU ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU IZVIETOŠANU

| 8.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1004 (3) un tās īstenošanas noteikumos, kas attiecas uz valsts programmām. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka, kapteiņa un apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, Komisijai uz apstiprināšanu iesniedz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu, un to dara četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma. |
| --- | --- |

8.4.

IV NODAĻA

Pārvaldība

9.   VISPĀRĪGS PIENĀKUMS

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

10.   PĀRVALDĪBAS PERIODI

| 10.1. | Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina dienu izmantojumu mērīt saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. |
| --- | --- |

10.3.

V NODAĻA

Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli

11.   DIENU NODOŠANA STARP VIENAS DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM

| 11.1. | Dalībvalsts var atļaut ikvienam sava karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, bet tad kuģa saņemto dienu skaita un tā dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumam (kilovatdienas) jābūt vienādam ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un tā dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu vai mazākam par to. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar 11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par vidējo gadā reģistrēto dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un ko apstiprina ieraksti zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Dienu nodošana saskaņā ar 11.1. punktu ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

11.4.

12.   DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ar noteikumu ka piemēro 4.1., 4.3., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.

VI NODAĻA

Ziņošanas pienākumi

13.   ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā definēto apgabalu.

14.   RELEVANTO DATU VĀKŠANA

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju par kopējo zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kas izmanto velkamus zvejas rīkus un stacionārus zvejas rīkus, par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).

15.   RELEVANTO DATU PAZIŅOŠANA

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis, uz Komisijas norādītu elektroniskā pasta adresi nosūtot II un III tabulā norādītajā formā sagatavotu izklājlapu, Komisijai paziņo 14. punktā minētos datus. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā Komisijai nosūta detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, kas aptver visus 2020. un 2021. gada pārvaldības periodus vai to daļas.

II tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Pārvaldības periods | Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Pārvaldības periods

Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (4)

  L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (4)

L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (3) | Pārvaldības periods |
| --- | --- |

(3)

Pārvaldības periods

4

Viens gads laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam

| (4) | Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija

7

R

Kumulatīvā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no relevantā pārvaldības perioda 1. februāra līdz 31. janvārim

IV tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem

| Dalībvalsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotais zvejas rīks | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku (rīkus) | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks (rīki) | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) |

Dalībvalsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotais zvejas rīks

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku (rīkus)

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks (rīki)

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

V tabula

Datu formāts, kādā sagatavojama informācija par kuģiem

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (5)

  L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (5)

L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

Savienības zvejas flotes reģistra (CFR) numurs

Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijā ir mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011 (6)

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos

| (5) | Paziņotais zvejas rīks |
| --- | --- |

(5)

Paziņotais zvejas rīks

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

| | BT = rāmja traļi ≥ 80 mm |
| --- | --- |

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

| | GN = žaunu tīkli < 220 mm |
| --- | --- |

GN = žaunu tīkli < 220 mm

| | TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm |
| --- | --- |

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (6) | Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam (rīkiem) |
| --- | --- |

(6)

Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam (rīkiem)

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim ir tiesības saskaņā ar II pielikumu attiecībā uz paziņotajiem zvejas rīkiem un paziņoto pārvaldības perioda ilgumu

| (7) | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks (rīki) |
| --- | --- |

(7)

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks (rīki)

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā, izmantodams zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam

| (8) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(8)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda "– [nodoto dienu skaits]" un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda "+ [nodoto dienu skaits]"

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 744/2008 (2008. gada 24. jūlijs), ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).

(4)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(5)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2011. gada 8. aprīlis), ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

---

III PIELIKUMS

TŪBĪŠU PĀRVALDĪBAS APGABALI ICES 2.a un 3.a RAJONĀ UN ICES 4. APAKŠAPGABALĀ

Lai pārvaldītu IA pielikumā noteiktās tūbīšu zvejas iespējas ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, šajā pielikumā un tā papildinājumā ir definēti pārvaldības apgabali, kuros piemēro īpašus nozvejas limitus.

| Tūbīšu pārvaldības apgabals | ICES statistiskie taisnstūri |
| --- | --- |
| 1.r | 31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5 |
| 2.r | 35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F7–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1 |
| 3.r | 41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0 |
| 4 | 38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0 |
| 5.r | 47–52 F1–F5 |
| 6 | 41–43 G0–G3; 44 G1 |
| 7.r | 47–52 E6–F0 |

Tūbīšu pārvaldības apgabals

ICES statistiskie taisnstūri

1.r

31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5

2.r

35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F7–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1

3.r

41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0

4

38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0

5.r

47–52 F1–F5

6

41–43 G0–G3; 44 G1

7.r

47–52 E6–F0

Papildinājum
  s

Tūbīšu pārvaldības apgabali

Image 1

---

IV PIELIKUMS

SEZONĀLI ZVEJAS AIZLIEGUMI, LAI AIZSARGĀTU NĀRSTOJOŠAS MENCAS

Noteiktajā laikposmā šajā tabulā norādītos apgabalus slēdz visiem zvejas rīkiem, izņemot pelaģiskos zvejas rīkus (riņķvadus un traļus):

| Zvejas aizliegumi ar laika ierobežojumu |
| --- |
| Nr. | Apgabala nosaukums | Koordinātas | Laikposms | Papildu piezīmes |
| 1 | Stanhope ground | 60o 10' N - 01o 45' E
  60o 10' N - 02o 00' E
  60o 25' N - 01o 45' E
  60o 25' N - 02o 00' E | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | |
| 2 | Long Hole | 59o 07,35' N - 0o 31,04' W
  59o 03,60' N - 0o 22,25' W
  58o 59,35' N - 0o 17,85' W
  58o 56,00' N - 0o 11,01' W
  58o 56,60' N - 0o 08,85' W
  58o 59,86' N - 0o 15,65' W
  59o 03,50' N - 0o 20,00' W
  59o 08,15' N - 0o 29,07' W | No 1. janvāra līdz 31. martam | |
| 3 | Coral edge | 58o 51,70' N - 03o 26,70' E
  58o 40,66' N - 03o 34,60' E
  58o 24,00' N - 03o 12,40' E
  58o 24,00' N - 02o 55,00' E
  58o 35,65' N - 02o 56,30' E | No 1. janvāra līdz 28. februārim | |
| 4 | Papa Bank | 59o 56' N - 03o 08' W
  59o 56' N - 02o 45' W
  59o 35' N - 03o 15' W
  59o 35' N - 03o 35' W | No 1. janvāra līdz 15. martam | |
| 5 | Foula Deeps | 60o 17,50' N - 01o 45' W
  60o 11,00' N - 01o 45' W
  60o 11,00' N - 02o 10' W
  60o 20,00' N - 02o 00' W
  60o 20,00' N - 01o 50' W | No 1. novembra līdz 31. decembrim | |
| 6 | Egersund Bank | 58o 07,40' N - 04o 33,00' E
  57o 53,00' N - 05o 12,00' E
  57o 40,00' N - 05o 10,90' E
  57o 57,90' N - 04o 31,90' E | No 1. janvāra līdz 31. martam | (10 × 25 jūras jūdzes) |
| 7 | Uz austrumiem no Fēras salas | 59o 40' N - 01o 23' W
  59o 40' N - 01o 13' W
  59o 30' N - 01o 20' W
  59o 10' N - 01o 20' W
  59o 30' N - 01o 28' W
  59o 10' N - 01o 28' W | No 1. janvāra līdz 15. martam | |
| 8 | West Bank | 57o 15' N - 05o 01' E
  56o 56' N - 05o 00' E
  56o 56' N - 06o 20' E
  57o 15' N - 06o 20' E | No 1. februāra līdz 15. martam | (18 × 4 jūras jūdzes) |
| 9 | Revet | 57o 28,43' N - 08o 05,66' E
  57o 27,44' N - 08o 07,20' E
  57o 51,77' N - 09o 26,33' E
  57o 52,88' N - 09o 25,00' E | No 1. februāra līdz 15. martam | (1,5 × 49 jūras jūdzes) |
| 10 | Rabarberen | 57o 47,00' N - 11o 04,00' E
  57o 43,00' N - 11o 04,00' E
  57o 43,00' N - 11o 09,00' E
  57o 47,00' N - 11o 09,00' E | No 1. februāra līdz 15. martam | Uz austrumiem no Skāgenas
  (2,7 × 4 jūras jūdzes)] |

Zvejas aizliegumi ar laika ierobežojumu

Nr.

Apgabala nosaukums

Koordinātas

Laikposms

Papildu piezīmes

1

Stanhope ground

60o 10' N - 01o 45' E

60o 10' N - 02o 00' E

60o 25' N - 01o 45' E

60o 25' N - 02o 00' E

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

2

Long Hole

59o 07,35' N - 0o 31,04' W

59o 03,60' N - 0o 22,25' W

58o 59,35' N - 0o 17,85' W

58o 56,00' N - 0o 11,01' W

58o 56,60' N - 0o 08,85' W

58o 59,86' N - 0o 15,65' W

59o 03,50' N - 0o 20,00' W

59o 08,15' N - 0o 29,07' W

No 1. janvāra līdz 31. martam

3

Coral edge

58o 51,70' N - 03o 26,70' E

58o 40,66' N - 03o 34,60' E

58o 24,00' N - 03o 12,40' E

58o 24,00' N - 02o 55,00' E

58o 35,65' N - 02o 56,30' E

No 1. janvāra līdz 28. februārim

4

Papa Bank

59o 56' N - 03o 08' W

59o 56' N - 02o 45' W

59o 35' N - 03o 15' W

59o 35' N - 03o 35' W

No 1. janvāra līdz 15. martam

5

Foula Deeps

60o 17,50' N - 01o 45' W

60o 11,00' N - 01o 45' W

60o 11,00' N - 02o 10' W

60o 20,00' N - 02o 00' W

60o 20,00' N - 01o 50' W

No 1. novembra līdz 31. decembrim

6

Egersund Bank

58o 07,40' N - 04o 33,00' E

57o 53,00' N - 05o 12,00' E

57o 40,00' N - 05o 10,90' E

57o 57,90' N - 04o 31,90' E

No 1. janvāra līdz 31. martam

(10 × 25 jūras jūdzes)

7

Uz austrumiem no Fēras salas

59o 40' N - 01o 23' W

59o 40' N - 01o 13' W

59o 30' N - 01o 20' W

59o 10' N - 01o 20' W

59o 30' N - 01o 28' W

59o 10' N - 01o 28' W

No 1. janvāra līdz 15. martam

8

West Bank

57o 15' N - 05o 01' E

56o 56' N - 05o 00' E

56o 56' N - 06o 20' E

57o 15' N - 06o 20' E

No 1. februāra līdz 15. martam

(18 × 4 jūras jūdzes)

9

Revet

57o 28,43' N - 08o 05,66' E

57o 27,44' N - 08o 07,20' E

57o 51,77' N - 09o 26,33' E

57o 52,88' N - 09o 25,00' E

No 1. februāra līdz 15. martam

(1,5 × 49 jūras jūdzes)

10

Rabarberen

57o 47,00' N - 11o 04,00' E

57o 43,00' N - 11o 04,00' E

57o 43,00' N - 11o 09,00' E

57o 47,00' N - 11o 09,00' E

No 1. februāra līdz 15. martam

Uz austrumiem no Skāgenas

(2,7 × 4 jūras jūdzes)]

---

V PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJAS

A DAĻA

Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 59 | DK | 25 | 51 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SE | 10 |
| | Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 66 | DE | 16 | 41 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| Nav iedalītas | 2 |
| Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N | 450 | DK | 450 | 141 |
| 1., 2.b (1) | Sniega krabju zvejniecība, kurā izmanto zivju ķeramos grozus | 20 | EE | 1 | Nepiemēro |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

59

DK

25

51

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SE

10

Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N

66

DE

16

41

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

Nav iedalītas

2

Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N

450

DK

450

141

1., 2.b (1)

Sniega krabju zvejniecība, kurā izmanto zivju ķeramos grozus

20

EE

1

Nepiemēro

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

B DAĻA

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Venecuēla (2)
   (3) | Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) | 45 | 45 |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Venecuēla (2)
   (3)

Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

45

45

---

(1)  Savienībai pieejamo zvejas iespēju iedalīšana Svalbāras zonā neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(2)  Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt minētā uzņēmuma telpās. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno apstiprināta līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajām pusēm un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu.

(3)  Zvejas darbības ir atļautas saskaņā ar kalendāro gadu. Tomēr zvejas kuģis var turpināt savas zvejas darbības ilgākais trīs mēnešus pēc tā zvejas atļaujas termiņa beigām, ar noteikumu, ka operators:

| — | ir uzsācis savas zvejas atļaujas atjaunošanas procesu, |
| --- | --- |

—

ir uzsācis savas zvejas atļaujas atjaunošanas procesu,

| — | ir izpildījis visas savas līgumsaistības un saistības par informācijas paziņošanu. |
| --- | --- |

—

ir izpildījis visas savas līgumsaistības un saistības par informācijas paziņošanu.

Šis pagarinājums beidzas tad, kad stājas spēkā Komisijas lēmums, ar ko piešķir jaunu zvejas atļauju vai paziņo par atteikumu piešķirt jauno zvejas atļauju.

---

VI PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS (1)

1.

| Spānija | 60 |
| --- | --- |
| Francija | 55 |
| Savienība | 115 |

Spānija

60

Francija

55

Savienība

115

2.

| Spānija | 364 |
| --- | --- |
| Francija | 140 (2) |
| Itālija | 30 |
| Kipra | 20 (2) |
| Malta | 54 (2) |
| Savienība | 684 |

Spānija

364

Francija

140 (2)

Itālija

30

Kipra

20 (2)

Malta

54 (2)

Savienība

684

3.

| Horvātija | 18 |
| --- | --- |
| Itālija | 12 |
| Savienība | 28 |

Horvātija

18

Itālija

12

Savienība

28

4.

A tabula
   (3)

| | Zvejas kuģu skaits (4) |
| --- | --- |
| | Kipra (5) | Grieķija (6) | Horvātija | Itālija | Francija | Spānija | Malta (7) | Portugāle |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu (8) | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | jānosaka (9) | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka |
| Laivas zvejai ar ēsmu | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka (10) |
| Rokas āķu rindas | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka (11) | jānosaka | jānosaka | jānosaka |
| Traleri | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka |
| Mazapjoma | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka |
| Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (12) | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka | jānosaka |

Zvejas kuģu skaits (4)

Kipra (5)

Grieķija (6)

Horvātija

Itālija

Francija

Spānija

Malta (7)

Portugāle

Kuģi zvejai ar riņķvadu (8)

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

Kuģi zvejai ar āķu jedām

jānosaka (9)

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

Laivas zvejai ar ēsmu

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka (10)

Rokas āķu rindas

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka (11)

jānosaka

jānosaka

jānosaka

Traleri

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

Mazapjoma

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (12)

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

jānosaka

5.

| Dalībvalsts | Zivju krātiņveida lamatu skaits (14) |
| --- | --- |
| Spānija | 5 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 2 |

Dalībvalsts

Zivju krātiņveida lamatu skaits (14)

Spānija

5

Itālija

6

Portugāle

2

6.

A tabula

| Maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 10 | 11 852 |
| Itālija | 13 | 12 600 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Horvātija | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |
| Portugāle | 1 | 500 |

Maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

10

11 852

Itālija

13

12 600

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Horvātija

7

7 880

Malta

6

12 300

Portugāle

1

500

B tabula

| Savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālā ielaide (tonnās) (15) |
| --- |
| Spānija | 6 300 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Horvātija | 2 947 |
| Malta | 8 786 |
| Portugāle | 350 |

Savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālā ielaide (tonnās) (15)

Spānija

6 300

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Horvātija

2 947

Malta

8 786

Portugāle

350

7.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Portugāle | 310 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Portugāle

310

8.

| Dalībvalsts | Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits | Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 23 | 190 |
| Francija | 11 | |
| Portugāle | | 79 |
| Savienība | 34 | 269 |

Dalībvalsts

Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Spānija

23

190

Francija

11

Portugāle

79

Savienība

34

269

---

(1)  Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. punktā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

1

(2)  Šis skaitlis var palielināties, ja tad, kad tiks sastādīta šā pielikuma 4. punkta A tabula, kuģi zvejai ar riņķvadu aizstās ar 10 kuģiem, kas paredzēti zvejai ar āķu jedām.

2

(3)  Šī tabula tiks sastādīta pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamajiem ICCAT ieteikumiem un Savienības noteikumiem ICCAT 2022. gadā būs apstiprinājusi Savienības zvejas plānu.

3

ICCAT

ICCAT

(4)  Šīs 4. punkta A tabulas skaitļus vēl var palielināt, ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

4

(5)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu drīkst aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai ar vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un ne vairāk par trim kuģiem zvejai ar āķu jedām.

5

(6)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu drīkst aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai ar vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un trim citiem nerūpnieciskās zvejas kuģiem.

6

(7)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu drīkst aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

7

(8)  4. punkta A tabulā norādītais kuģu zvejai ar riņķvadu individuālais skaits izriet no pārvietojumiem starp dalībvalstīm un nerada vēsturiskas tiesības nākotnē.

8

(9)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.

9

(10)  Laivas zvejai ar ēsmu tālākajos reģionos Azoru salās un Madeirā.

10

(11)  Kuģi zvejai ar āķu rindām, kuri darbojas Atlantijas okeānā.

11

(12)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

12

(13)  4. un 5. punktā norādītie skaitļi jāpielāgo, ņemot vērā zvejas plānus, ko dalībvalstis līdz 2022. gada 31. janvārim iesniegušas apstiprināšanai ICCAT 2. apakškomitejā.

13

ICCAT

(14)  Šo skaitli pēc dalībvalsts pieprasījuma saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 6. panta 1. punktu var mainīt, ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

14

(15)  6. punkta B tabulas skaitļus var pielāgot, ņemot vērā audzēšanas plānus, ko dalībvalstis iesniegušas līdz 2022. gada 31. janvārim.

15

---

VII PIELIKUMS

CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS

Ilkņzivju izpētes zvejniecību CCAMLR konvencijas apgabalā 2021./2022. gadā ierobežo šādi:

A tabula

Dalībvalstis, apakšapgabali un maksimālais kuģu skaits, kam ir atļauja

| Dalībvalsts | Apakšapgabals | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 48.6 | 1 |
| Spānija | 88.1 | 1 |

Dalībvalsts

Apakšapgabals

Maksimālais kuģu skaits

Spānija

48.6

1

Spānija

88.1

1

B tabula

KPN un piezvejas limiti

Šajā tabulā izklāstītās KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas Līgumslēdzējām pusēm paziņos to, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Apakšapgabals | Reģions | Sezona | SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) | Antarktikas ilkņzivs (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) | Antarktikas ilkņzivs (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / viss apakšapgabals | Nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajveidīgās zivis
  (Rajiformes) | Makrūrzivis (Macrourus spp.) (1) | Citas sugas |
| 48.6 | Viss apakšapgabals | 2021. gada 1. decembris – 2022. gada 30. novembris | 48.6_2 | 134 | 576 | 6 | 21 | 21 |
| 48.6_3 | 36 | 1 | 5 | 5 |
| 48.6_4 | 196 | 9 | 31 | 31 |
| 48.6_5 | 210 | 10 | 33 | 33 |
| 88.1. | Viss apakšapgabals | 2021. gada 1. decembris – 2022. gada 31. augusts | A, B, C, G (2) | 664 | 3 495  (3) | 33 | 106 | 33 |
| G, H, I, J, K (4) | 2 307 | 115 | 316 | 115 |
| Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona | 459 | 22 | 72 | 22 |

Apakšapgabals

Reģions

Sezona

SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Antarktikas ilkņzivs (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Antarktikas ilkņzivs (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / viss apakšapgabals

Nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Rajveidīgās zivis

(Rajiformes)

Makrūrzivis (Macrourus spp.) (1)

Citas sugas

48.6

Viss apakšapgabals

2021. gada 1. decembris – 2022. gada 30. novembris

48.6_2

134

576

6

21

21

48.6_3

36

1

5

5

48.6_4

196

9

31

31

48.6_5

210

10

33

33

88.1.

Viss apakšapgabals

2021. gada 1. decembris – 2022. gada 31. augusts

A, B, C, G (2)

664

3 495  (3)

33

106

33

G, H, I, J, K (4)

2 307

115

316

115

Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona

459

22

72

22

Papildinājums

A daļa

48.6. pētniecības bloku grupas koordinātas

48.6_2. pētniecības bloka koordinātas

| | 54° 00' S 01° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 01° 00' E

| | 55° 00' S 01° 00' E |
| --- | --- |

55° 00' S 01° 00' E

| | 55° 00' S 02° 00' E |
| --- | --- |

55° 00' S 02° 00' E

| | 55° 30' S 02° 00' E |
| --- | --- |

55° 30' S 02° 00' E

| | 55° 30' S 04° 00' E |
| --- | --- |

55° 30' S 04° 00' E

| | 56° 30' S 04° 00' E |
| --- | --- |

56° 30' S 04° 00' E

| | 56° 30' S 07° 00' E |
| --- | --- |

56° 30' S 07° 00' E

| | 56° 00' S 07° 00' E |
| --- | --- |

56° 00' S 07° 00' E

| | 56° 00' S 08° 00' E |
| --- | --- |

56° 00' S 08° 00' E

| | 54° 00' S 08° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 08° 00' E

| | 54° 00' S 09° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 09° 00' E

| | 53° 00' S 09° 00' E |
| --- | --- |

53° 00' S 09° 00' E

| | 53° 00' S 03° 00' E |
| --- | --- |

53° 00' S 03° 00' E

| | 53° 30' S 03° 00' E |
| --- | --- |

53° 30' S 03° 00' E

| | 53° 30' S 02° 00' E |
| --- | --- |

53° 30' S 02° 00' E

| | 54° 00' S 02° 00' E |
| --- | --- |

54° 00' S 02° 00' E

48.6_3. pētniecības bloka koordinātas

| | 64° 30' S 01° 00' E |
| --- | --- |

64° 30' S 01° 00' E

| | 66° 00' S 01° 00' E |
| --- | --- |

66° 00' S 01° 00' E

| | 66° 00' S 04° 00' E |
| --- | --- |

66° 00' S 04° 00' E

| | 65° 00' S 04° 00' E |
| --- | --- |

65° 00' S 04° 00' E

| | 65° 00' S 07° 00' E |
| --- | --- |

65° 00' S 07° 00' E

| | 64° 30' S 07° 00' E |
| --- | --- |

64° 30' S 07° 00' E

48.6_4. pētniecības bloka koordinātas

| | 68° 20' S 10° 00' E |
| --- | --- |

68° 20' S 10° 00' E

| | 68° 20' S 13° 00' E |
| --- | --- |

68° 20' S 13° 00' E

| | 69° 30' S 13° 00' E |
| --- | --- |

69° 30' S 13° 00' E

| | 69° 30' S 10° 00' E |
| --- | --- |

69° 30' S 10° 00' E

| | 69° 45' S 10° 00' E |
| --- | --- |

69° 45' S 10° 00' E

| | 69° 45' S 06° 00' E |
| --- | --- |

69° 45' S 06° 00' E

| | 69° 00' S 06° 00' E |
| --- | --- |

69° 00' S 06° 00' E

| | 69° 00' S 10° 00' E |
| --- | --- |

69° 00' S 10° 00' E

48.6_5. pētniecības bloka koordinātas

| | 71° 00' S 15° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 15° 00' W

| | 71° 00' S 13° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 13° 00' W

| | 70° 30' S 13° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 13° 00' W

| | 70° 30' S 11° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 11° 00' W

| | 70° 30' S 10° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 10° 00' W

| | 69° 30' S 10° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 10° 00' W

| | 69° 30' S 09° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 09° 00' W

| | 70° 00' S 09° 00' W |
| --- | --- |

70° 00' S 09° 00' W

| | 70° 00' S 08° 00' W |
| --- | --- |

70° 00' S 08° 00' W

| | 69° 30' S 08° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 08° 00' W

| | 69° 30' S 07° 00' W |
| --- | --- |

69° 30' S 07° 00' W

| | 70° 30' S 07° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 07° 00' W

| | 70° 30' S 10° 00' W |
| --- | --- |

70° 30' S 10° 00' W

| | 71° 00' S 10° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 10° 00' W

| | 71° 00' S 11° 00' W |
| --- | --- |

71° 00' S 11° 00' W

| | 71° 30' S 11° 00' W |
| --- | --- |

71° 30' S 11° 00' W

| | 71° 30' S 15° 00' W |
| --- | --- |

71° 30' S 15° 00' W

Mazapjoma pētniecisko vienību (SSRU) saraksts

| Reģions | SSRU | Robeža |
| --- | --- | --- |
| 88.1 | A | No 60 °S 150 °E uz austrumiem līdz 170 °E, uz dienvidiem līdz 65 °S, uz rietumiem līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 60 °S |
| | B | No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66°40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| | C | No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| | D | No 65 °S 150 °E uz austrumiem līdz 160 °E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 65 °S |
| | E | No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S |
| | F | No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S |
| | G | No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S |
| | H | No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
| | I | No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S |
| | J | No 73° S pie krasta 170° E tuvumā uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |
| | K | No 73° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73° S |
| | L | No 76° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76° S |
| | M | No 73° S pie krasta 169° 30′ E tuvumā uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |

Reģions

SSRU

Robeža

88.1

A

No 60 °S 150 °E uz austrumiem līdz 170 °E, uz dienvidiem līdz 65 °S, uz rietumiem līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 60 °S

B

No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66°40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

C

No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

D

No 65 °S 150 °E uz austrumiem līdz 160 °E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 65 °S

E

No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S

F

No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S

G

No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S

H

No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S

I

No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S

J

No 73° S pie krasta 170° E tuvumā uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S

K

No 73° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73° S

L

No 76° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76° S

M

No 73° S pie krasta 169° 30′ E tuvumā uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S

B daļa

Paziņojums par nodomu piedalīties krila (Euphausia superba) zvejniecībā

Vispārīga informācija

Loceklis:

Zvejas sezona:

Kuģa vārds:

Plānotais nozvejas apjoms (tonnās):

Kuģa pārstrādes jauda dienā (tonnas dzīvsvara):

Plānotie zvejas apakšapgabali un rajoni:

Šo saglabāšanas pasākumu piemēro paziņojumiem par nodomu zvejot krilu 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā un 58.4.1. un 58.4.2. rajonā. Par nodomu zvejot krilu citos apakšapgabalos un rajonos jāpaziņo saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumu 21-02 (2019).

| Apakšapgabals/rajons | Atzīmēt atbilstīgās ailes |
| --- | --- |
| 48.1 | ☐ |
| 48.2 | ☐ |
| 48.3 | ☐ |
| 48.4 | ☐ |
| 58.4.1 | ☐ |
| 58.4.2 | ☐ |

Apakšapgabals/rajons

Atzīmēt atbilstīgās ailes

48.1

☐

48.2

☐

48.3

☐

48.4

☐

58.4.1

☐

58.4.2

☐

| Zvejas paņēmiens | Atzīmēt atbilstīgās ailes |
| --- | --- |
| ☐ | Parasta tralēšana |

Zvejas paņēmiens

Atzīmēt atbilstīgās ailes

☐

Parasta tralēšana

| ☐ | Nepārtrauktas zvejas sistēma |
| --- | --- |

☐

Nepārtrauktas zvejas sistēma

| ☐ | Zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi |
| --- | --- |

☐

Zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi

| ☐ | Cita metode (precizējiet) |
| --- | --- |

☐

Cita metode (precizējiet)

Produktu veidi un metodes tiešai krila nozveju dzīvsvara aplēšanai

| Produkta veids | Metode tiešai krila nozveju dzīvsvara aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt CCAMLR saglabāšanas pasākuma 21-03 (2019) pielikumu 21-03/B) (5) |
| --- | --- |
| Veseli saldēti | |
| Vārīti | |
| Milti | |
| Eļļa | |
| Cits produkts (precizējiet) | |

Produkta veids

Metode tiešai krila nozveju dzīvsvara aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt CCAMLR saglabāšanas pasākuma 21-03 (2019) pielikumu 21-03/B) (5)

Veseli saldēti

Vārīti

Milti

Eļļa

Cits produkts (precizējiet)

Zvejas rīka konfigurācija

| Zvejas rīka izmēri | 1. zvejas rīks | 2. zvejas rīks | Cits(-i) zvejas rīks(-i) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zvejas rīka atvērums | | | |
| Maksimālais vertikālais atvērums (m) | | | |
| Maksimālais horizontālais atvērums (m) | | | |
| Zvejas rīka atvēruma perimetrs (6) (m) | | | |
| Atvēruma laukums (m2) | | | |
| Plātnes vidējais linuma acs izmērs (8) (mm) | Ārējais (7) | Iekšējais (7) | Ārējais (7) | Iekšējais (7) | Ārējais (7) | Iekšējais (7) |
| 1. plātne | | | | | | |
| 2. plātne | | | | | | |
| 3. plātne | | | | | | |
| ... | | | | | | |
| Pēdējā plātne (āmis) | | | | | | |

Zvejas rīka izmēri

1. zvejas rīks

2. zvejas rīks

Cits(-i) zvejas rīks(-i)

Zvejas rīka atvērums

Maksimālais vertikālais atvērums (m)

Maksimālais horizontālais atvērums (m)

Zvejas rīka atvēruma perimetrs (6) (m)

Atvēruma laukums (m2)

Plātnes vidējais linuma acs izmērs (8) (mm)

Ārējais (7)

Iekšējais (7)

Ārējais (7)

Iekšējais (7)

Ārējais (7)

Iekšējais (7)

1. plātne

2. plātne

3. plātne

...

Pēdējā plātne (āmis)

Zvejas rīka diagrammas (diagrammas):

Attiecībā uz katru izmantoto zvejas rīku vai jebkurām izmaiņām zvejas rīka konfigurācijā norādīt relevanto zvejas rīka diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai Ekosistēmu monitoringa un pārvaldības darba grupas (WG-EMM) sanāksmei. Zvejas rīku diagrammās jānorāda šādi parametri.

| 1. | Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu). |
| --- | --- |

1.

Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu).

| 2. | Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumā 22-01 (2019) noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns). |
| --- | --- |

2.

Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumā 22-01 (2019) noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns).

| 3. | Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta). |
| --- | --- |

3.

Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta).

| 4. | Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt. |
| --- | --- |

4.

Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt.

Ierīce, kas nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu

Ierīces diagramma (diagrammas):

Attiecībā uz katru izmantoto ierīci vai jebkurām izmaiņām ierīces konfigurācijā norādīt relevanto diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai WG-EMM sanāksmei.

Akustisko datu vākšana

Sniedziet informāciju par kuģa izmantotajām eholotēm un hidrolokatoriem

| Veids (piemēram, eholote, hidrolokators) | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražotājs | | | |
| Modelis | | | |
| Devēja frekvences (kHz) | | | |

Veids (piemēram, eholote, hidrolokators)

Ražotājs

Modelis

Devēja frekvences (kHz)

Akustisko datu vākšana (detalizēts apraksts):

Norādīt, kādi pasākumi tiks veikti, lai savāktu akustiskos datus nolūkā iegūt informāciju par krila (Euphausia superba) un citu pelaģisko sugu, piemēram, laternzivju un salpu, izplatību un skaitliskumu (SC-CAMLR-XXX, 2.10. punkts).

NORĀDĪJUMI PAR KRILA NOZVEJU DZĪVSVARA APLĒŠANU

| Metode | Formula (kg) | Parametrs |
| --- | --- | --- |
| Apraksts | Veids | Aplēšanas metode | Mērvienība |
| Glabāšanas tvertnes tilpums | W*L*H*ρ*1 000 | W = tvertnes platums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| L = tvertnes garums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| H = krila slāņa dziļums tvertnē | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | m |
| Caurplūdes mērītājs (9) | V*Fkrill*ρ | V = krila un ūdens kopējais tilpums | Iemetienam (9) raksturīgs | Tiešs novērojums | litrs |
| Fkrill = krila frakcija paraugā | Iemetienam (9) raksturīgs | Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija | |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| Caurplūdes mērītājs (10) | (V*ρ)–M | V = krila pastas tilpums | Iemetienam (9) raksturīgs | Tiešs novērojums | litrs |
| M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā | Iemetienam (9) raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| ρ = krila pastas blīvums | Mainīgs | Tiešs novērojums | kg/l |
| Caurplūdes svari | M*(1–F) | M = krila un ūdens kopējā masa | Iemetienam (10) raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| F = ūdens frakcija paraugā | Mainīgs | Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija | |
| Bloku paliktnis | (M–Mtray)*N | Mtray = tukša paliktņa masa | Konstants | Tiešs novērojums pirms zvejošanas | kg |
| M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa | Mainīgs | Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts) | kg |
| N = paliktņu skaits | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | |
| Miltu masas pārrēķins | Mmeal*MCF | Mmeal = saražoto miltu masa | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| MCF = miltu pārrēķina koeficients | Mainīgs | Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā | |
| Āmja tilpums | W*H*L*ρ*π/4*1 000 | W = āmja platums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| H = āmja augstums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| L = āmja garums | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | m |
| Cita metode | precizējiet | | | | |

Metode

Formula (kg)

Parametrs

Apraksts

Veids

Aplēšanas metode

Mērvienība

Glabāšanas tvertnes tilpums

W*L*H*ρ*1 000

W = tvertnes platums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

L = tvertnes garums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

H = krila slāņa dziļums tvertnē

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

m

Caurplūdes mērītājs (9)

V*Fkrill*ρ

V = krila un ūdens kopējais tilpums

Iemetienam (9) raksturīgs

Tiešs novērojums

litrs

Fkrill = krila frakcija paraugā

Iemetienam (9) raksturīgs

Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

Caurplūdes mērītājs (10)

(V*ρ)–M

V = krila pastas tilpums

Iemetienam (9) raksturīgs

Tiešs novērojums

litrs

M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā

Iemetienam (9) raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

ρ = krila pastas blīvums

Mainīgs

Tiešs novērojums

kg/l

Caurplūdes svari

M*(1–F)

M = krila un ūdens kopējā masa

Iemetienam (10) raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

F = ūdens frakcija paraugā

Mainīgs

Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija

Bloku paliktnis

(M–Mtray)*N

Mtray = tukša paliktņa masa

Konstants

Tiešs novērojums pirms zvejošanas

kg

M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa

Mainīgs

Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts)

kg

N = paliktņu skaits

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

Miltu masas pārrēķins

Mmeal*MCF

Mmeal = saražoto miltu masa

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

MCF = miltu pārrēķina koeficients

Mainīgs

Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā

Āmja tilpums

W*H*L*ρ*π/4*1 000

W = āmja platums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

H = āmja augstums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

L = āmja garums

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

m

Cita metode

precizējiet

Novērošanas pasākumi un to biežums

| Glabāšanas tvertnes tilpums |
| --- |
| Zvejas sākumā | Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m). |
| Katru mēnesi (11) | Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes. |
| Katrā iemetienā | Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m). |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Caurplūdes mērītājs (11) |
| Pirms zvejas | Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes). |
| Biežāk nekā reizi mēnesī (11) | Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja. |
| Katrā iemetienā (12) | Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un: |
| — | izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri), |

Glabāšanas tvertnes tilpums

Zvejas sākumā

Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m).

Katru mēnesi (11)

Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes.

Katrā iemetienā

Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m).

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes mērītājs (11)

Pirms zvejas

Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes).

Biežāk nekā reizi mēnesī (11)

Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja.

Katrā iemetienā (12)

Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un:

—

izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri),

| — | pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes mērītājs (12)

Pirms zvejas

Nodrošināt, ka abi caurplūdes mērītāji (viens krila produktam un otrs pievienotajam ūdens daudzumam) ir kalibrēti (proti, rāda vienu un to pašu, tiek nolasīti pareizi).

Katru nedēļu (11)

Aprēķināt krila produkta blīvumu (ρ) (samalta krila pasta), nosakot krila produkta masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas paņemts no attiecīgā caurplūdes mērītāja.

Katrā iemetienā (12)

Nolasīt abus caurplūdes mērītājus un aprēķināt krila produkta (samalta krila pasta) un pievienotā ūdens kopējo tilpumu; tiek pieņemts, ka ūdens blīvums ir 1 kg/l,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes svari

Pirms zvejas

Pārliecināties, ka caurplūdes svari mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes).

Katrā iemetienā (12)

Ņemt paraugu no caurplūdes svariem un:

| — | noteikt krila un ūdens kopējo masu, |
| --- | --- |

—

noteikt krila un ūdens kopējo masu,

| — | pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Bloku paliktnis

Pirms zvejas

Noteikt paliktņa masu (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, noteikt katra veida paliktņu masu; precizitāte ± 0,1 kg).

Katrā iemetienā

Noteikt krila un paliktņa kopējo masu (precizitāte ± 0,1 kg),

saskaitīt izmantotos paliktņus (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, saskaitīt katra veida paliktņus),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Miltu masas pārrēķins

Katru mēnesi (11)

Miltu masu pārrēķināt nepārstrādāta krila masā, pieņemot, ka pārstrādā 1 000 –5 000  kg krila (notecināta krila masa).

Katrā iemetienā

Noteikt saražoto miltu masu,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Āmja tilpums

Zvejas sākumā

Izmērīt āmja platumu un augstumu (precizitāte ± 0,1 m).

Katru mēnesi (11)

Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no āmja.

Katrā iemetienā

Izmērīt krilu saturoša āmja garumu (precizitāte ± 0,1 m),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

---

(1)  88.1. apgabalā, ja makrūrzivju (Macrourus spp.) nozveja, ko viens kuģis jebkuros divos 10 dienu laikposmos (piem., no mēneša 1. dienas līdz 10. dienai, no 11. dienas līdz 20. dienai vai no 21. dienas līdz mēneša pēdējai dienai) guvis jebkurā SSRU, pārsniedz 1 500 kg katrā 10 dienu laikposmā un pārsniedz 16 % no ilkņzivju (Dissostichus spp.) nozvejas, ko minētais kuģis guvis minētajā SSRU, šis kuģis zveju minētajā SSRU pārtrauc līdz sezonas beigām.

1

Macrourus

SSRU

Dissostichus

SSRU

SSRU

(2)  Visi apgabali ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz ziemeļiem no 70° S.

2

(3)  Mērķsuga ir Antarktikas ilkņzivs (Dissostichus mawsoni). Visas nozvejotās Patagonijas ilkņzivis (Dissostichus eleginoides) ieskaita Antarktikas ilkņzivij (Dissostichus mawsoni) noteiktajā kopējā nozvejas limitā.

3

Dissostichus mawsoni

Dissostichus eleginoides

Dissostichus mawsoni

(4)  Visi apgabali ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz dienvidiem no 70° S.

4

(5)  Ja 21-03/B pielikumā metode nav minēta, sīki aprakstiet to.

5

(6)  Paredzams darba apstākļos.

6

(7)  Ārējā linuma acs izmērs un iekšējā linuma acs izmērs, ja izmanto papildu linumu.

7

(8)  Nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumā 22-01 (2019) noteikto procedūru.

8

CCAMLR

(9)  Domāts atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

9

(10)  Domāts atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par divu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

10

(11)  Jauns periods sākas, kad kuģis pārvietojas uz citu apakšapgabalu vai rajonu.

11

(12)  Domāts atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

12

---

VIII PIELIKUMS

IOTC KOMPETENCES APGABALS

1.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 22 | 61 364 |
| Francija | 27 | 45 383 |
| Portugāle | 5 | 1 627 |
| Itālija | 1 | 2 137 |
| Savienība | 55 | 110 511 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

22

61 364

Francija

27

45 383

Portugāle

5

1 627

Itālija

1

2 137

Savienība

55

110 511

2.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 590 |
| Francija | 41  (1) | 7 882 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Savienība | 83 | 26 397 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

27

11 590

Francija

41  (1)

7 882

Portugāle

15

6 925

Savienība

83

26 397

3.

Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivi un garspuru tunzivi.

4.

Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.

---

(1)  Šajā skaitā nav iekļauti Majotā reģistrētie kuģi. To nākotnē var palielināt saskaņā ar Majotas flotes attīstības plānu.

1

---

IX PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot zobenzivi.

| Spānija | 14 |
| --- | --- |
| Savienība | 14 |

Spānija

14

Savienība

14

Maksimālais ar riņķvadu zvejojošu Savienības kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot tropiskās tunzivis.

| Spānija | 4 |
| --- | --- |
| Savienība | 4 |

Spānija

4

Savienība

4

---

| 31.1.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/165

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/110

(2022. gada 27. janvāris),

ar ko 2022. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 6. pantā prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (1) 6. pantā prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis.

| (2) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. punktā paredzēts, ka zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu relatīvu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību stabilitāti. |
| --- | --- |

(2)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. punktā paredzēts, ka zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu relatīvu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību stabilitāti.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteikts, ka kopējās zivsaimniecības politikas (“KZP”) mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu krājuma izmantošanas pakāpi sasniegt, ja iespējams, līdz 2015. gadam, un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteikts, ka kopējās zivsaimniecības politikas (“KZP”) mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu krājuma izmantošanas pakāpi sasniegt, ja iespējams, līdz 2015. gadam, un pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.

| (4) | Tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā paredzēts, ka to krājumu zvejas iespējas, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā paredzēts, ka to krājumu zvejas iespējas, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem.

| (6) | Daudzgadu plāns zvejniecībām, kas izmanto demersālos krājumus Vidusjūras rietumdaļā (“plāns”), tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1022 (2), un tas ir stājies spēkā 2019. gada 16. jūlijā. Minētā plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai izmantojamo sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. |
| --- | --- |

(6)

Daudzgadu plāns zvejniecībām, kas izmanto demersālos krājumus Vidusjūras rietumdaļā (“plāns”), tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1022 (2), un tas ir stājies spēkā 2019. gada 16. jūlijā. Minētā plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvie jūras bioloģiskie resursi tiek izmantoti tā, lai izmantojamo sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 4. panta 1. punktu būtu jānosaka minētās regulas 1. pantā uzskaitīto krājumu zvejas iespējas, kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošo zvejas izraisīto zivju mirstību pakāpeniski pieaugošā veidā sasniegt, ja iespējams, līdz 2020. gadam un vēlākais – līdz 2025. gada 1. janvārim. Zvejas iespējas būtu jāizsaka kā traleriem un kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām, maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 7. pantā noteikto zvejas piepūles režīmu, kā arī kā Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) un sarkanās milzu garneles (Aristaeomorpha foliacea) maksimālās nozvejas limiti, kas noteikti saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 4. panta 1. punktu būtu jānosaka minētās regulas 1. pantā uzskaitīto krājumu zvejas iespējas, kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošo zvejas izraisīto zivju mirstību pakāpeniski pieaugošā veidā sasniegt, ja iespējams, līdz 2020. gadam un vēlākais – līdz 2025. gada 1. janvārim. Zvejas iespējas būtu jāizsaka kā traleriem un kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām, maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 7. pantā noteikto zvejas piepūles režīmu, kā arī kā Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) un sarkanās milzu garneles (Aristaeomorpha foliacea) maksimālās nozvejas limiti, kas noteikti saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem.

| (8) | ZZTEK ieteikusi – lai attiecībā uz Vidusjūras rietumdaļas zivju krājumiem sasniegtu MSY mērķus, ir jāturpina strauji rīkoties un ievērojami jāsamazina ar traleriem veiktas zvejas izraisīta zivju mirstība. Tāpēc attiecībā uz 2022. gadu saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejai ar traleriem būtu jāsamazina par 6 % salīdzinājumā ar 2015.–2017. gada bāzlīnijas vērtību, un šis samazinājums jāatskaita no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kura 2021. gadam noteikta ar Padomes Regulu (ES) 2021/90 (3), un no Itālijas iestāžu līmenī noteiktā papildu piepūles samazinājuma. |
| --- | --- |

(8)

ZZTEK ieteikusi – lai attiecībā uz Vidusjūras rietumdaļas zivju krājumiem sasniegtu MSY mērķus, ir jāturpina strauji rīkoties un ievērojami jāsamazina ar traleriem veiktas zvejas izraisīta zivju mirstība. Tāpēc attiecībā uz 2022. gadu saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejai ar traleriem būtu jāsamazina par 6 % salīdzinājumā ar 2015.–2017. gada bāzlīnijas vērtību, un šis samazinājums jāatskaita no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kura 2021. gadam noteikta ar Padomes Regulu (ES) 2021/90 (3), un no Itālijas iestāžu līmenī noteiktā papildu piepūles samazinājuma.

| (9) | ZZTEK ieteikusi – lai attiecībā uz Vidusjūras rietumdaļas zivju krājumiem sasniegtu MSY mērķus, ir jāturpina strauji rīkoties, jo īpaši jāpārvalda zivju mirstība, ko izraisa demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas zvejo ar grunts āķu jedām. Attiecībā uz 2022. gadu saskaņā ar plāna 7. panta 5. punktu ir jānosaka maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejai ar āķu jedām, balstoties uz zvejas piepūli, kas izteikta kā zvejas dienu skaits laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. Šai maksimālajai pieļaujamai zvejas piepūlei, ko nosaka zvejai ar āķu jedām, nebūtu jāskar maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle, kas jānosaka 2023. gadam. |
| --- | --- |

(9)

ZZTEK ieteikusi – lai attiecībā uz Vidusjūras rietumdaļas zivju krājumiem sasniegtu MSY mērķus, ir jāturpina strauji rīkoties, jo īpaši jāpārvalda zivju mirstība, ko izraisa demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas zvejo ar grunts āķu jedām. Attiecībā uz 2022. gadu saskaņā ar plāna 7. panta 5. punktu ir jānosaka maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejai ar āķu jedām, balstoties uz zvejas piepūli, kas izteikta kā zvejas dienu skaits laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. Šai maksimālajai pieļaujamai zvejas piepūlei, ko nosaka zvejai ar āķu jedām, nebūtu jāskar maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle, kas jānosaka 2023. gadam.

| (10) | 2020. gadā ZZTEK ieteikusi – lai vēlākais līdz 2025. gadam panāktu atbilstību MSY, būtu ievērojami jāsamazina Āfrikas dziļūdens garneles zvejas izraisīta mirstība 1., 5.,6.,7. ĢAA un 8., 9., 10., 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (ĢAA). Par zvejniecību jautājumiem atbildīgā Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) Zinātniskā padomdevēja komiteja tādu pašu ieteikumu ir sniegusi arī attiecībā uz Āfrikas dziļūdens garneles zvejas izraisītu mirstību 2. ĢAA. Turklāt ZZTEK aplēses liecina, ka Āfrikas dziļūdens garneles biomasa samazinās. 2021. gadā ZZTEK ieteikumā sacīts – šīs sugas zvejas izraisītā mirstība nav mainījusies un tāpēc ir jāveic turpmāki pārvaldības pasākumi. Ņemot vērā zinātniskos ieteikumus un to, ka krājumu stāvoklis nav mainījies, saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir lietderīgi papildus piepūles režīmam noteikt maksimālās nozvejas limitus un noteikt īpašu maksimālās nozvejas limitu Āfrikas dziļūdens garnelei 1., 2., 5., 6., 7. ĢAA un īpašu maksimālās nozvejas limitu Āfrikas dziļūdens garnelei 8., 9., 10., 11. ĢAA. |
| --- | --- |

(10)

2020. gadā ZZTEK ieteikusi – lai vēlākais līdz 2025. gadam panāktu atbilstību MSY, būtu ievērojami jāsamazina Āfrikas dziļūdens garneles zvejas izraisīta mirstība 1., 5.,6.,7. ĢAA un 8., 9., 10., 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (ĢAA). Par zvejniecību jautājumiem atbildīgā Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) Zinātniskā padomdevēja komiteja tādu pašu ieteikumu ir sniegusi arī attiecībā uz Āfrikas dziļūdens garneles zvejas izraisītu mirstību 2. ĢAA. Turklāt ZZTEK aplēses liecina, ka Āfrikas dziļūdens garneles biomasa samazinās. 2021. gadā ZZTEK ieteikumā sacīts – šīs sugas zvejas izraisītā mirstība nav mainījusies un tāpēc ir jāveic turpmāki pārvaldības pasākumi. Ņemot vērā zinātniskos ieteikumus un to, ka krājumu stāvoklis nav mainījies, saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir lietderīgi papildus piepūles režīmam noteikt maksimālās nozvejas limitus un noteikt īpašu maksimālās nozvejas limitu Āfrikas dziļūdens garnelei 1., 2., 5., 6., 7. ĢAA un īpašu maksimālās nozvejas limitu Āfrikas dziļūdens garnelei 8., 9., 10., 11. ĢAA.

| (11) | 2020. gadā ZZTEK ieteikumā sacīts, ka sarkanās milzu garneles biomasa 8., 9., 10., 11. ĢAA samazinās. 2021. gadā ZZTEK ieteikumā sacīts, ka šīs sugas zvejas izraisītā mirstība nav mainījusies un biomasa turpina samazināties. Ņemot vērā zinātniskos ieteikumus un to, ka krājumu stāvoklis nav mainījies, saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir lietderīgi papildus piepūles režīmam noteikt maksimālās nozvejas limitus un noteikt īpašu maksimālās nozvejas limitu sarkanajai milzu garnelei 8., 9., 10., 11. ĢAA. |
| --- | --- |

(11)

2020. gadā ZZTEK ieteikumā sacīts, ka sarkanās milzu garneles biomasa 8., 9., 10., 11. ĢAA samazinās. 2021. gadā ZZTEK ieteikumā sacīts, ka šīs sugas zvejas izraisītā mirstība nav mainījusies un biomasa turpina samazināties. Ņemot vērā zinātniskos ieteikumus un to, ka krājumu stāvoklis nav mainījies, saskaņā ar plāna 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir lietderīgi papildus piepūles režīmam noteikt maksimālās nozvejas limitus un noteikt īpašu maksimālās nozvejas limitu sarkanajai milzu garnelei 8., 9., 10., 11. ĢAA.

| (12) | GFCM 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido zuša (Anguilla anguilla) pārvaldības pasākumus Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Minētie pasākumi ietver nozvejas vai zvejas piepūles limitus un ikgadēju trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizliegumu, kurš katrai dalībvalstij jānosaka saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (4) izvirzītajiem saglabāšanas mērķiem, kā arī nacionālo zuša pārvaldības plānu vai plāniem un zušu migrācijas laikiem attiecīgajā dalībvalstī. Ja nacionālie pārvaldības plāni, kuru rezultātā zvejas piepūles vai nozvejas samazinājums ir vismaz 30 %, ir pastāvējuši pirms minētā ieteikuma stāšanās spēkā, jau noteiktos un īstenotos nozvejas vai zvejas piepūles limitus nevajadzētu pārsniegt. Saskaņā ar minēto ieteikumu zvejas aizliegumam būtu jāattiecas uz visiem Vidusjūras jūras ūdeņiem un iesāļūdeņiem, piemēram, estuāriem, piekrastes lagūnām un pārejas ūdeņiem. Aizlieguma laikposms ir funkcionāli saistīts ar zvejas iespējām, jo, ja tāda nebūtu, nozveju apjoms vai zvejas piepūles līmenis būtu jāsamazina, lai nodrošinātu krājuma atjaunošanos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(12)

GFCM 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido zuša (Anguilla anguilla) pārvaldības pasākumus Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Minētie pasākumi ietver nozvejas vai zvejas piepūles limitus un ikgadēju trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizliegumu, kurš katrai dalībvalstij jānosaka saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (4) izvirzītajiem saglabāšanas mērķiem, kā arī nacionālo zuša pārvaldības plānu vai plāniem un zušu migrācijas laikiem attiecīgajā dalībvalstī. Ja nacionālie pārvaldības plāni, kuru rezultātā zvejas piepūles vai nozvejas samazinājums ir vismaz 30 %, ir pastāvējuši pirms minētā ieteikuma stāšanās spēkā, jau noteiktos un īstenotos nozvejas vai zvejas piepūles limitus nevajadzētu pārsniegt. Saskaņā ar minēto ieteikumu zvejas aizliegumam būtu jāattiecas uz visiem Vidusjūras jūras ūdeņiem un iesāļūdeņiem, piemēram, estuāriem, piekrastes lagūnām un pārejas ūdeņiem. Aizlieguma laikposms ir funkcionāli saistīts ar zvejas iespējām, jo, ja tāda nebūtu, nozveju apjoms vai zvejas piepūles līmenis būtu jāsamazina, lai nodrošinātu krājuma atjaunošanos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (13) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/20 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgai mazu pelaģisko sugu krājumu izmantošanai Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu tika noteikts maksimālais nozvejas apjoms un attiecīgais flotes kapacitātes maksimums kuģiem, kas ar riņķvadu un pelaģiskajiem traleriem zvejo mazās pelaģiskās sugas. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(13)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/20 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgai mazu pelaģisko sugu krājumu izmantošanai Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu tika noteikts maksimālais nozvejas apjoms un attiecīgais flotes kapacitātes maksimums kuģiem, kas ar riņķvadu un pelaģiskajiem traleriem zvejo mazās pelaģiskās sugas. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (14) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/6 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Levantes jūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/42/2018/3 (GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un tika iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar zvejas kuģu maksimālo skaitu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti par vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/6 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Levantes jūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/42/2018/3 (GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un tika iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar zvejas kuģu maksimālo skaitu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti par vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (15) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/8 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Jonijas jūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/42/2018/4 (GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar zvejas kuģu maksimālo skaitu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(15)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/8 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Jonijas jūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/42/2018/4 (GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar zvejas kuģu maksimālo skaitu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (16) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/7 par pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Sicīlijas šaurumā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/6 (GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar zvejas kuģu maksimālo skaitu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(16)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/7 par pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli un Āfrikas dziļūdens garneli Sicīlijas šaurumā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/6 (GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar zvejas kuģu maksimālo skaitu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (17) | GFCM 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/5 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu attiecībā uz dažiem demersālajiem krājumiem ir noteikts zvejas piepūles režīms un attiecīgais flotes kapacitātes maksimums. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(17)

GFCM 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/5 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu attiecībā uz dažiem demersālajiem krājumiem ir noteikts zvejas piepūles režīms un attiecīgais flotes kapacitātes maksimums. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (18) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/1 par zvejas piepūles noteikšanu galvenajām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu attiecībā uz dažiem demersālajiem krājumiem tika noteikts maksimālais pieļaujamais zvejas dienu skaits katram traļa tipam un flotes segmentam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(18)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/1 par zvejas piepūles noteikšanu galvenajām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu attiecībā uz dažiem demersālajiem krājumiem tika noteikts maksimālais pieļaujamais zvejas dienu skaits katram traļa tipam un flotes segmentam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (19) | Ņemot vērā Slovēnijas flotes īpatnības un tās niecīgo ietekmi uz mazo pelaģisko sugu un demersālajām sugām, ir lietderīgi saglabāt esošos zvejas modeļus un Slovēnijas flotei nodrošināt piekļuvi minimālam mazo pelaģisko sugu krājumu apjomam un minimālai demersālo sugu zvejas piepūles kvotai. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā Slovēnijas flotes īpatnības un tās niecīgo ietekmi uz mazo pelaģisko sugu un demersālajām sugām, ir lietderīgi saglabāt esošos zvejas modeļus un Slovēnijas flotei nodrošināt piekļuvi minimālam mazo pelaģisko sugu krājumu apjomam un minimālai demersālo sugu zvejas piepūles kvotai.

| (20) | GFCM 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma arī Ieteikumu GFCM/43/2019/4 par pārvaldības plānu ilgtspējīgai sarkanā koraļļa (Corallium rubrum) izmantošanai Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu tika iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar maksimālo zvejas atļauju skaitu, un noteikti sarkanā koraļļa ieguves limiti. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

GFCM 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma arī Ieteikumu GFCM/43/2019/4 par pārvaldības plānu ilgtspējīgai sarkanā koraļļa (Corallium rubrum) izmantošanai Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), un ar šo ieteikumu tika iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar maksimālo zvejas atļauju skaitu, un noteikti sarkanā koraļļa ieguves limiti. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (21) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/4 par pārvaldības plānu ilgtspējīgai sarkanspuru pageles izmantošanai Alvoranas jūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/2 (GFCM 1., 2. un 3. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un ieviests nozvejas un zvejas piepūles limits, kura pamatā ir 2010.–2015. gadā atļautais un izmantotais vidējais apjoms. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(21)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/4 par pārvaldības plānu ilgtspējīgai sarkanspuru pageles izmantošanai Alvoranas jūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/2 (GFCM 1., 2. un 3. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un ieviests nozvejas un zvejas piepūles limits, kura pamatā ir 2010.–2015. gadā atļautais un izmantotais vidējais apjoms. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (22) | GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/11 par pārvaldības pasākumiem attiecībā uz noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču izmantošanu lielās korifēnas zvejniecībās Vidusjūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/1 (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar to zvejas kuģu maksimālo skaitu, kas kā mērķsugu zvejo lielo korifēnu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(22)

GFCM 44. gadskārtējā sanāksmē 2021. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/44/2021/11 par pārvaldības pasākumiem attiecībā uz noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču izmantošanu lielās korifēnas zvejniecībās Vidusjūrā, ar šo ieteikumu tika grozīts Ieteikums GFCM/43/2019/1 (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals) un iesaldēta zvejas piepūle, kas izteikta ar to zvejas kuģu maksimālo skaitu, kas kā mērķsugu zvejo lielo korifēnu. Ar minēto ieteikumu esošie pasākumi tika pagarināti uz vienu gadu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (23) | GFCM 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/3, ar ko tika grozīts Ieteikums GFCM/41/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām Melnajā jūrā (GFCM 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Ar minēto ieteikumu attiecībā uz akmeņpleksti tika ieviesta atjaunināta reģionāla kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu sadales sistēma, kā arī turpmāki saglabāšanas pasākumi, un jo īpaši tika noteikts divus mēnešus ilgs zvejas aizlieguma periods un zvejas dienu skaits ierobežots līdz 180 dienām gadā. Šie papildu pasākumi ir funkcionāli saistīti ar zvejas iespējām, jo, ja minēto pasākumu nebūtu, akmeņplekstes KPN apjoms būtu jāsamazina, lai nodrošinātu tās atjaunošanos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(23)

GFCM 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/3, ar ko tika grozīts Ieteikums GFCM/41/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām Melnajā jūrā (GFCM 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Ar minēto ieteikumu attiecībā uz akmeņpleksti tika ieviesta atjaunināta reģionāla kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu sadales sistēma, kā arī turpmāki saglabāšanas pasākumi, un jo īpaši tika noteikts divus mēnešus ilgs zvejas aizlieguma periods un zvejas dienu skaits ierobežots līdz 180 dienām gadā. Šie papildu pasākumi ir funkcionāli saistīti ar zvejas iespējām, jo, ja minēto pasākumu nebūtu, akmeņplekstes KPN apjoms būtu jāsamazina, lai nodrošinātu tās atjaunošanos. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (24) | Kā norādīts GFCM zinātniskajā ieteikumā, lai nodrošinātu brētliņas krājuma ilgtspēju Melnajā jūrā, ir jāsaglabā pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības līmenis. Tādēļ ir lietderīgi arī turpmāk minētajam krājumam noteikt autonomu kvotu. |
| --- | --- |

(24)

Kā norādīts GFCM zinātniskajā ieteikumā, lai nodrošinātu brētliņas krājuma ilgtspēju Melnajā jūrā, ir jāsaglabā pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības līmenis. Tādēļ ir lietderīgi arī turpmāk minētajam krājumam noteikt autonomu kvotu.

| (25) | Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(25)

Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām.

| (26) | Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (5) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(26)

Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (5) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (27) | Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (6), ar kuru īsteno konkrētus noteikumus par zveju GFCM nolīguma apgabalā. |
| --- | --- |

(27)

Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (6), ar kuru īsteno konkrētus noteikumus par zveju GFCM nolīguma apgabalā.

| (28) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (7) tika ieviesti KPN ikgadējo pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem minētās regulas 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc un lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(28)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (7) tika ieviesti KPN ikgadējo pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem minētās regulas 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc un lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (29) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(29)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (30) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, |
| --- | --- |

(30)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regula nosaka 2022. gadā pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Vidusjūrā un Melnajā jūrā.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto šādus zivju krājumus:

| a) | zutis (Anguilla anguilla), sarkanais korallis (Corallium rubrum) un lielā korifēna (Coryphaena hippurus) Vidusjūrā, kā definēts 4. panta b) punktā; |
| --- | --- |

a)

zutis (Anguilla anguilla), sarkanais korallis (Corallium rubrum) un lielā korifēna (Coryphaena hippurus) Vidusjūrā, kā definēts 4. panta b) punktā;

| b) | Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris), sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea), heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Vidusjūras rietumdaļā, kā definēts 4. panta c) punktā; |
| --- | --- |

b)

Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris), sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea), heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Vidusjūras rietumdaļā, kā definēts 4. panta c) punktā;

| c) | anšovs (Engraulis encrasicolus) un sardīne (Sardina pilchardus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā; |
| --- | --- |

c)

anšovs (Engraulis encrasicolus) un sardīne (Sardina pilchardus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā;

| d) | heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), parastā jūrasmēle (Solea solea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā; |
| --- | --- |

d)

heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), parastā jūrasmēle (Solea solea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā;

| e) | sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) Sicīlijas šaurumā, kas definēts 4. panta e) punktā, Jonijas jūrā, kā definēts 4. panta f) punktā, un Levantes jūrā, kā definēts 4. panta g) punktā; |
| --- | --- |

e)

sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) Sicīlijas šaurumā, kas definēts 4. panta e) punktā, Jonijas jūrā, kā definēts 4. panta f) punktā, un Levantes jūrā, kā definēts 4. panta g) punktā;

| f) | sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) Alvoranas jūrā, kā definēts 4. panta h) punktā; |
| --- | --- |

f)

sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) Alvoranas jūrā, kā definēts 4. panta h) punktā;

| g) | brētliņa (Sprattus sprattus) un akmeņplekste (Scophthalmus maximus) Melnajā jūrā, kā definēts 4. panta i) punktā. |
| --- | --- |

g)

brētliņa (Sprattus sprattus) un akmeņplekste (Scophthalmus maximus) Melnajā jūrā, kā definēts 4. panta i) punktā.

2.   Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

a)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| b) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; |
| --- | --- |

b)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

| c) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:






  i) | zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, kādu katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; |
| --- | --- | --- |

c)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)

zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, kādu katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma;

| ii) | visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, kādu gada laikā drīkst nozvejot no katra krājuma; |
| --- | --- |

ii)

visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, kādu gada laikā drīkst nozvejot no katra krājuma;

| d) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; |
| --- | --- |

d)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

| e) | “autonoma Savienības kvota” ir nozvejas limits, kas autonomi iedalīts Savienības zvejas kuģiem apstākļos, kad nav vienošanās par KPN; |
| --- | --- |

e)

“autonoma Savienības kvota” ir nozvejas limits, kas autonomi iedalīts Savienības zvejas kuģiem apstākļos, kad nav vienošanās par KPN;

| f) | “analītiska kvota” ir autonoma Savienības kvota, par kuru ir pieejams analītisks novērtējums; |
| --- | --- |

f)

“analītiska kvota” ir autonoma Savienības kvota, par kuru ir pieejams analītisks novērtējums;

| g) | “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; |
| --- | --- |

g)

“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

| h) | “zivju pievilināšanas ierīce” (ZPI) ir jebkura uz jūras virsmas peldoša noenkurota iekārta, ar ko paredzēts pievilināt zivis. |
| --- | --- |

h)

“zivju pievilināšanas ierīce” (ZPI) ir jebkura uz jūras virsmas peldoša noenkurota iekārta, ar ko paredzēts pievilināt zivis.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | “GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie apgabali; |
| --- | --- |

a)

“GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie apgabali;

GFCM

| b) | “Vidusjūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

b)

“Vidusjūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| c) | “Vidusjūras rietumdaļa” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

c)

“Vidusjūras rietumdaļa” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| d) | “Adrijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

d)

“Adrijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| e) | “Sicīlijas šaurums” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

e)

“Sicīlijas šaurums” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| f) | “Jonijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

f)

“Jonijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| g) | “Levantes jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

g)

“Levantes jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| h) | “Alvoranas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–3. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

h)

“Alvoranas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–3. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| i) | “Melnā jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 29. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi. |
| --- | --- |

i)

“Melnā jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 29. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi.

GFCM

II SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vidusjūra

5. pants

Zutis

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejots zutis (Anguilla anguilla), proti, specializētai zvejai, nejaušai nozvejai un atpūtas zvejai visos Vidusjūras jūras ūdeņos, arī saldūdeņos un pārejas iesāļūdeņos, piemēram, lagūnās un estuāros.

2.   Savienības zvejas kuģiem Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vidusjūrā aizliegts zuti zvejot triju secīgu mēnešu ilgā periodā, kuru nosaka katra dalībvalsts. Zvejas aizlieguma periods ir saskaņots ar Regulā (EK) Nr. 1100/2007 noteiktajiem saglabāšanas mērķiem, spēkā esošajiem nacionālajiem pārvaldības plāniem un zušu migrācijas laikiem attiecīgajās dalībvalstīs. Par noteikto aizlieguma periodu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms aizlieguma stāšanās spēkā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2022. gada 31. janvārī.

3.   Dalībvalstis nepārsniedz zuša nozveju vai zvejas piepūles maksimālo apjomu, ko nosaka un īsteno ar to nacionālajiem pārvaldības plāniem, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. un 4. pantu.

6. pants

Sarkanais korallis

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek iegūts sarkanais korallis (Corallium rubrum), proti, specializētajai un atpūtas zvejai Vidusjūrā.

2.   Specializētajā zvejā maksimālais zvejas atļauju skaits un maksimālais sarkanā koraļļa daudzums, ko ieguvuši Savienības zvejas kuģi un kas iegūts Savienības zvejas darbībās, nepārsniedz I pielikumā noteiktos apjomus.

3.   Savienības zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas 2. punkts, ir aizliegts jūrā veikt sarkanā koraļļa pārkraušanu citā kuģī.

4.   Attiecībā uz atpūtas zveju dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizliegtu sarkanā koraļļa ieguvi un paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu citā kuģī vai izkraušanu.

7. pants

Lielā korifēna

1.   Šo pantu piemēro visām komerciālajām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās, lai nozvejotu lielo korifēnu (Coryphaena hippurus), izmanto zivju pievilināšanas ierīces un kuras norisinās Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos.

2.   Maksimālais kuģu skaits, kam atļauts zvejot lielo korifēnu, ir noteikts II pielikumā.

II NODAĻA

Vidusjūras rietumdaļa

8. pants

Demersālie krājumi

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejots no demersālajiem krājumiem, kas minēti Regulas (ES) 2019/1022 1. panta 2. punktā, un kuras norisinās Vidusjūras rietumdaļā.

2.   Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle traleriem un kuģiem zvejai ar āķu jedām ir noteikta šīs regulas III pielikumā. Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 9. pantu.

3.   Savienības zvejas kuģiem Savienības ūdeņos Vidusjūras rietumu daļā piemērojamo maksimālās nozvejas limitu iedalījums dalībvalstīm ir noteikts III pielikumā.

4.   Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu:

| a) | dalībvalstis, iedalot šajā regulā paredzētās zvejas iespējas, to dara saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis, iedalot šajā regulā paredzētās zvejas iespējas, to dara saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā noteiktajiem kritērijiem;

| b) | šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:






  — | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, |
| --- | --- | --- |

b)

šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

—

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu,

| — | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu, |
| --- | --- |

—

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu,

| — | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu, |
| --- | --- |

—

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu,

| — | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu, |
| --- | --- |

—

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu,

| — | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

—

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

9. pants

Datu nosūtīšana

Zvejas piepūles datus dalībvalstis reģistrē un Komisijai nosūta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 10. pantu.

Kad dalībvalstis saskaņā ar šo pantu iesūta Komisijai zvejas piepūles datus, tās izmanto III pielikumā noteiktos zvejas piepūles grupu kodus.

III NODAĻA

Adrijas jūra

10. pants

Mazo pelaģisko sugu krājumi

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota sardīne (Sardina pilchardus) un anšovs (Engraulis encrasicolus) un kuras norisinās Adrijas jūrā.

2.   Maksimālais nozveju apjoms nepārsniedz IV pielikumā noteiktos apjomus.

3.   Maksimālā, ar kilovatiem, bruto tilpību un skaitu izteiktā to Savienības zvejas kuģu flotes kapacitāte, kuriem atļauts zvejot mazo pelaģisko sugu krājumus, ir noteikta IV pielikumā.

11. pants

Demersālie krājumi

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejots heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), parastā jūrasmēle (Solea solea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) un kuras norisinās Adrijas jūrā.

2.   Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle un maksimālā flotes kapacitāte demersālajiem krājumiem, uz kuriem attiecas šis pants, ir noteikta IV pielikumā.

3.   Dalībvalsts sev iedalīto zvejas piepūli, kā noteikts IV pielikumā, var grozīt, zvejas dienas pārdalot starp viena un tā paša ģeogrāfiskā apgabala un/vai zvejas rīka zvejas piepūles grupām, ar noteikumu, ka tā piemēro valsts pārrēķina koeficientu, kura pamatā ir labākais pieejamais zinātniskais ieteikums.

4.   Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

12. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto IV pielikumā noteiktos krājumu kodus.

IV NODAĻA

Jonijas jūra, Levantes jūra un Sicīlijas šaurums

13. pants

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) un kuras norisinās Jonijas jūrā, Levantes jūrā un Sicīlijas šaurumā.

2.   Maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot demersālajos krājumos, ir noteikts V pielikumā.

V NODAĻA

Alvoranas jūra

14. pants

1.   Šo pantu piemēro Savienības zvejas kuģu veiktai komerciālajai zvejai ar āķu jedām un rokas āķu rindām, kurā tiek zvejota sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) un kura norisinās Alvoranas jūrā.

2.   Maksimālais nozveju apjoms nepārsniedz VI pielikumā noteiktos apjomus.

VI NODAĻA

Melnā jūra

15. pants

Brētliņas zvejas iespēju iedalījums

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota brētliņa (Sprattus sprattus) un kuras norisinās Melnajā jūrā.

2.   Savienības autonomā brētliņas kvota, šādas kvotas iedalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti VII pielikumā.

16. pants

Akmeņplekstes zvejas iespēju iedalījums

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota akmeņplekste (Scophthalmus maximus) un kuras norisinās Melnajā jūrā.

2.   Akmeņplekstes KPN, kas piemērojama Savienības ūdeņos Melnajā jūrā, kā arī šādas KPN iedalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti VII pielikumā.

17. pants

Akmeņplekstes zvejas piepūles pārvaldība

Savienības zvejas kuģi, kam akmeņpleksti zvejot atļauts saskaņā ar 16. pantu, neatkarīgi no kuģa lielākā garuma nezvejo vairāk par 180 zvejas dienām gadā.

18. pants

Akmeņplekstes zvejas aizlieguma periods

Laikā no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam Savienības zvejas kuģiem Melnajā jūrā Savienības ūdeņos ir aizliegts veikt akmeņplekstes zvejas darbības, tostarp pārkraušanu citā kuģī, paturēšanu uz kuģa, izkraušanu un pirmo pārdošanu.

19. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu Melnajā jūrā

1.   Šīs regulas 15. un 16. pantā noteiktais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; un |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; un

| c) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

c)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

2.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

20. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par Melnajā jūrā Savienības ūdeņos apzvejoto brētliņas un akmeņplekstes krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto VII pielikumā noteiktos krājumu kodus.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 27. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1022 (2019. gada 20. jūnijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 (OV L 172, 26.6.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (ES) 2021/90 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (OV L 31, 29.1.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

6

GFCM

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS VIDUSJŪRĀ VIDUSJŪRAS VISPĀRĒJĀS ZIVSAIMNIECĪBAS KOMISIJAS SARKANĀ KORAĻĻA PĀRVALDĪBAS DAUDZGADU PLĀNA KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulā noteikts maksimālais pieļaujamais sarkanā koraļļa zvejas atļauju skaits un maksimālais ieguves apjoms Vidusjūrā.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem (ĢAA).

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Corallium rubrum | COL | Sarkanais korallis |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Corallium rubrum

COL

Sarkanais korallis

1. tabula

Maksimālais zvejas atļauju skaits (1)

| Dalībvalsts | Sarkanais korallis COL |
| --- | --- |
| Grieķija | 12 |
| Spānija | 0 (2) |
| Francija | 32 |
| Horvātija | 28 |
| Itālija | 40 |

Dalībvalsts

Sarkanais korallis COL

Grieķija

12

Spānija

0 (2)

Francija

32

Horvātija

28

Itālija

40

2. tabula

Maksimālais ieguves apjoms dzīvsvara tonnās

| Suga: | Sarkanais korallis

  Corallium rubrum | Zona: | Savienības ūdeņi Vidusjūrā (1.–27. ĢAA)
  COL/GF1-27 |
| --- | --- | --- | --- |
| Grieķija | 1,844 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 0  (2) | |
| Francija | 1,400 | |
| Horvātija | 1,226 | |
| Itālija | 1,378 | |
| Savienība | 5,848 | |
| KPN | Nepiemēro/Nav vienošanās |

Suga:

Sarkanais korallis

Corallium rubrum

Zona:

Savienības ūdeņi Vidusjūrā (1.–27. ĢAA)

COL/GF1-27

Grieķija

1,844

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

0  (2)

Francija

1,400

Horvātija

1,226

Itālija

1,378

Savienība

5,848

KPN

Nepiemēro/Nav vienošanās

---

(1)  Atspoguļo kuģu un/vai nirēju vai tādu pāru skaitu, ko veido viens nirējs un viens kuģis, kam atļauts iegūt sarkano koralli.

(2)  Saskaņā ar Spānijas ūdeņos noteikto pagaidu aizliegumu sarkanā koraļļa zvejai.

---

II PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE VIDUSJŪRĀ LIELĀS KORIFĒNAS KRĀJUMU PĀRVALDĪBAS KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulā noteikts maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot lielo korifēnu Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz Vidusjūras starptautiskajiem ūdeņiem.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Coryphaena hippurus | DOL | Lielā korifēna |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Coryphaena hippurus

DOL

Lielā korifēna

Maksimālais zvejas atļauju skaits kuģiem, kuri darbojas starptautiskajos ūdeņos (1)

| Dalībvalsts | Lielā korifēna DOL |
| --- | --- |
| Itālija | 797 |
| Malta | 130 |

Dalībvalsts

Lielā korifēna DOL

Itālija

797

Malta

130

---

(1)  Šo kvotu drīkst apgūt tikai laikā no 2022. gada 15. augusta līdz 31. decembrim saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1343/2011.

---

III PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE VIDUSJŪRAS RIETUMDAĻAS DEMERSĀLO KRĀJUMU PĀRVALDĪBAS KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulās noteikta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle (
  zvejas
  dienās) sadalījumā pa krājumu grupām, kas definētas Regulas (ES) 2019/1022 1. pantā, maksimālie nozvejas limiti un kuģa lielākais garums attiecībā uz visu tipu traļiem (1) un kuģiem, kas ar grunts āķu jedām Vidusjūras rietumdaļā zvejo demersālajos krājumos.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regula (ES) 2019/1022 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ĢAA.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Aristaeomorpha foliacea | ARS | Sarkanā milzu garnele |
| Aristeus antennatus | ARA | Āfrikas dziļūdens garnele |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Mullus barbatus | MUT | Svītrainā jūrasbarbe |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Parapenaeus longirostris | DPS | Sārtā dziļūdens garnele |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Aristaeomorpha foliacea

ARS

Sarkanā milzu garnele

Aristeus antennatus

ARA

Āfrikas dziļūdens garnele

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Mullus barbatus

MUT

Svītrainā jūrasbarbe

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Parapenaeus longirostris

DPS

Sārtā dziļūdens garnele

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejas dienās

| a) | traleriem Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA) (2)











  Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svītrainā jūrasbarbe 1., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 5., 6. un 7. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 1., 5. un 6. ĢAA; Norvēģijas omārs 5. un 6. ĢAA. | < 12 m | 1 921 | 0 | 0 | EFF1/MED1_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 20 641 | 0 | 0 | EFF1/MED1_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 38 728 | 4 372 | 0 | EFF1/MED1_TR3 |
| ≥ 24 m | 13 640 | 5 320 | 0 | EFF1/MED1_TR4 |

a)

traleriem Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA) (2)

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Svītrainā jūrasbarbe 1., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 5., 6. un 7. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 1., 5. un 6. ĢAA; Norvēģijas omārs 5. un 6. ĢAA.

< 12 m

1 921

0

0

EFF1/MED1_TR1

≥ 12 m un < 18 m

20 641

0

0

EFF1/MED1_TR2

≥ 18 m un < 24 m

38 728

4 372

0

EFF1/MED1_TR3

≥ 24 m

13 640

5 320

0

EFF1/MED1_TR4

| Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Āfrikas dziļūdens garnele 1., 2., 5. un 6. un 7. ĢAA. | < 12 m | 0 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 968 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 9 805 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR3 |
| ≥ 24 m | 7 871 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR4 |

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Āfrikas dziļūdens garnele 1., 2., 5. un 6. un 7. ĢAA.

< 12 m

0

0

0

EFF2/MED1_TR1

≥ 12 m un < 18 m

968

0

0

EFF2/MED1_TR2

≥ 18 m un < 24 m

9 805

0

0

EFF2/MED1_TR3

≥ 24 m

7 871

0

0

EFF2/MED1_TR4

| b) | traleriem Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA) (3)











  Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svītrainā jūrasbarbe 8., 9., 10. un 11. ĢAA; heks 8., 9., 10. un 11. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 9., 10. un 11. ĢAA; Norvēģijas omārs 9. un 10. ĢAA. | < 12 m | 0 | 177 | 2 534 | EFF1/MED2_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 0 | 709 | 38 110 | EFF1/MED2_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 0 | 177 | 25 629 | EFF1/MED2_TR3 |
| ≥ 24 m | 0 | 177 | 3 421 | EFF1/MED2_TR4 |

b)

traleriem Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA) (3)

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Svītrainā jūrasbarbe 8., 9., 10. un 11. ĢAA; heks 8., 9., 10. un 11. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 9., 10. un 11. ĢAA; Norvēģijas omārs 9. un 10. ĢAA.

< 12 m

0

177

2 534

EFF1/MED2_TR1

≥ 12 m un < 18 m

0

709

38 110

EFF1/MED2_TR2

≥ 18 m un < 24 m

0

177

25 629

EFF1/MED2_TR3

≥ 24 m

0

177

3 421

EFF1/MED2_TR4

| Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarkanā milzu garnele 8., 9., 10. un 11. ĢAA. | < 12 m | 0 | 0 | 419 | EFF2/MED2_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 0 | 0 | 3 091 | EFF2/MED2_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 0 | 0 | 2 489 | EFF2/MED2_TR3 |
| ≥ 24 m | 0 | 0 | 333 | EFF2/MED2_TR4 |

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Sarkanā milzu garnele 8., 9., 10. un 11. ĢAA.

< 12 m

0

0

419

EFF2/MED2_TR1

≥ 12 m un < 18 m

0

0

3 091

EFF2/MED2_TR2

≥ 18 m un < 24 m

0

0

2 489

EFF2/MED2_TR3

≥ 24 m

0

0

333

EFF2/MED2_TR4

| c) | demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA)










  Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svītrainā jūrasbarbe 1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA | < 12 m | 9 433 | 6 432 | 0 | EFF1/MED1_LL1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 2 148 | 93 | 0 | EFF1/MED1_LL2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 74 | 0 | 0 | EFF1/MED1_LL3 |
| ≥ 24 m | 29 | 0 | 0 | EFF1/MED1_LL4 |

c)

demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA)

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Svītrainā jūrasbarbe 1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA

< 12 m

9 433

6 432

0

EFF1/MED1_LL1

≥ 12 m un < 18 m

2 148

93

0

EFF1/MED1_LL2

≥ 18 m un < 24 m

74

0

0

EFF1/MED1_LL3

≥ 24 m

29

0

0

EFF1/MED1_LL4

| d) | demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA)










  Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svītrainā jūrasbarbe 8., 9., 10. un 11. ĢAA; heks 8., 9., 10. un 11. ĢAA | < 12 m | 0 | 1 650 | 33 187 | EFF1/MED2_LL1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 0 | 51 | 4 748 | EFF1/MED2_LL2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 0 | 0 | 26 | EFF1/MED2_LL3 |
| ≥ 24 m | 0 | 0 | 0 | EFF1/MED2_LL4 |

d)

demersālo krājumu zvejošana ar kuģiem, kas ar āķu jedām zvejo Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA)

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Svītrainā jūrasbarbe 8., 9., 10. un 11. ĢAA; heks 8., 9., 10. un 11. ĢAA

< 12 m

0

1 650

33 187

EFF1/MED2_LL1

≥ 12 m un < 18 m

0

51

4 748

EFF1/MED2_LL2

≥ 18 m un < 24 m

0

0

26

EFF1/MED2_LL3

≥ 24 m

0

0

0

EFF1/MED2_LL4

Maksimālais nozvejas limits

| e) | Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) zvejas iespējas Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA), izteiktas kā maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās









  Suga: | Āfrikas dziļūdens garnele

  (Aristeus antennatus) | Zona: | 1., 2., 5., 6., un 7. ĢAA
  (ARA/GF1-7) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 872 | | |
| Francija | 56 | | |
| Itālija | 0 | | |
| Savienība | 928 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Maksimālais nozvejas apjoms |

e)

Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) zvejas iespējas Alvoranas jūrā, Baleāru salās, Ziemeļspānijā un Lionas līcī (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA), izteiktas kā maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās

Suga:

Āfrikas dziļūdens garnele

(Aristeus antennatus)

Zona:

1., 2., 5., 6., un 7. ĢAA

(ARA/GF1-7)

Spānija

872

Francija

56

Itālija

0

Savienība

928

KPN

Nepiemēro

Maksimālais nozvejas apjoms

| f) | Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) un sarkanās milzu garneles (Aristaeomorpha foliacea) zvejas iespējas Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA), izteiktas kā maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās









  Suga: | Āfrikas dziļūdens garnele
  (Aristeus antennatus) | Zona: | 9.,10., un 11. ĢAA
  (ARA/GF9-11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 0 | | |
| Francija | 9 | | |
| Itālija | 250 | | |
| Savienība | 259 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Maksimālais nozvejas apjoms |

f)

Āfrikas dziļūdens garneles (Aristeus antennatus) un sarkanās milzu garneles (Aristaeomorpha foliacea) zvejas iespējas Korsikas salā, Ligūrijas jūrā, Tirēnu jūrā un Sardīnijas salā (8., 9., 10. un 11. ĢAA), izteiktas kā maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās

Suga:

Āfrikas dziļūdens garnele

(Aristeus antennatus)

Zona:

9.,10., un 11. ĢAA

(ARA/GF9-11)

Spānija

0

Francija

9

Itālija

250

Savienība

259

KPN

Nepiemēro

Maksimālais nozvejas apjoms

| Suga: | Sarkanā milzu garnele

  (Aristaeomorpha foliacea) | Zona: | 8., 9.,10., un 11. ĢAA
  (ARS/GF9-11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 0 | | |
| Francija | 5 | | |
| Itālija | 365 | | |
| Savienība | 370 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Maksimālais nozvejas apjoms |

Suga:

Sarkanā milzu garnele

(Aristaeomorpha foliacea)

Zona:

8., 9.,10., un 11. ĢAA

(ARS/GF9-11)

Spānija

0

Francija

5

Itālija

365

Savienība

370

KPN

Nepiemēro

Maksimālais nozvejas apjoms

---

(1)  TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.

(2)  Papildus iepriekš minētajai maksimālajai pieļaujamajai zvejas piepūlei traleriem dalībvalsts sava karoga zvejas kuģiem var iedalīt papildu zvejas dienas, kopā nepārsniedzot 2 % no minētās dalībvalsts zvejas piepūles attiecīgajam flotes segmentam. Dalībvalsts to var darīt ar noteikumu, ka:

| a) | minētie kuģi izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozveju; vai |
| --- | --- |

a)

minētie kuģi izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozveju; vai

| b) | minētie kuģi dziļūdens zvejai izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 50 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozveju, kuras galvkrūšu vairoga garums (CL) ir mazāks nekā 25 mm, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un lai par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozveju 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kuras CL ir mazāks nekā 35 mm; vai |
| --- | --- |

b)

minētie kuģi dziļūdens zvejai izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 50 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozveju, kuras galvkrūšu vairoga garums (CL) ir mazāks nekā 25 mm, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un lai par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozveju 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kuras CL ir mazāks nekā 35 mm; vai

| c) | minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK zinātnisku pētījumu ir tādi, ka to rezultāts visām demersālajām sugām ir vismaz 25 % mazuļu nozvejas samazinājums vai vismaz 20 % nārstotāju nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar 2020. gadu; vai |
| --- | --- |

c)

minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK zinātnisku pētījumu ir tādi, ka to rezultāts visām demersālajām sugām ir vismaz 25 % mazuļu nozvejas samazinājums vai vismaz 20 % nārstotāju nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar 2020. gadu; vai

| d) | attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozveju vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozveju. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozveju vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozveju.

Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai to zvejas kuģu sarakstu, uz kuriem attiecas šāda zvejas dienu papildu iedalīšana. Par papildu iedalīšanu attiecīgā dalībvalsts katru mēnesi Komisijai ziņo arī atsevišķi.

Dalībvalstis vēlākais līdz 15. oktobrim iesniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, kas saistīta ar a), b), c) vai d) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.

Kopējos 2 % no zvejas piepūles aprēķina no tās piepūles, kas attiecīgajam flotes segmentam iedalīta no attiecīgās dalībvalsts paziņojuma dienas.

(3)  Papildus iepriekš minētajai maksimālajai pieļaujamajai zvejas piepūlei traleriem dalībvalsts sava karoga zvejas kuģiem var iedalīt papildu zvejas dienas, kopā nepārsniedzot 2 % no minētās dalībvalsts zvejas piepūles attiecīgajam flotes segmentam. Dalībvalsts to var darīt ar noteikumu, ka:

| a) | minētie kuģi izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozveju; vai |
| --- | --- |

a)

minētie kuģi izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 45 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu heka mazuļu nozveju; vai

| b) | minētie kuģi dziļūdens zvejai izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 50 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozveju, kuras galvkrūšu vairoga garums (CL) ir mazāks nekā 25 mm, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un lai par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozveju 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kuras CL ir mazāks nekā 35 mm; vai |
| --- | --- |

b)

minētie kuģi dziļūdens zvejai izmanto trali ar āmi, kura kvadrātveida linuma acs izmērs ir 50 mm, lai par vismaz 25 % samazinātu tādas Āfrikas dziļūdens garneles nozveju, kuras galvkrūšu vairoga garums (CL) ir mazāks nekā 25 mm, 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un lai par vismaz 25 % samazinātu tādas sarkanās milzu garneles nozveju 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kuras CL ir mazāks nekā 35 mm; vai

| c) | minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK zinātnisku pētījumu ir tādi, ka to rezultāts visām demersālajām sugām ir vismaz 25 % mazuļu nozvejas samazinājums vai vismaz 20 % nārstotāju nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar 2020. gadu; vai |
| --- | --- |

c)

minētie kuģi izmanto reglamentētu ļoti selektīvu zvejas rīku, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK zinātnisku pētījumu ir tādi, ka to rezultāts visām demersālajām sugām ir vismaz 25 % mazuļu nozvejas samazinājums vai vismaz 20 % nārstotāju nozvejas samazinājums salīdzinājumā ar 2020. gadu; vai

| d) | attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozveju vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozveju. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā dalībvalsts ir noteikusi pagaidu aizlieguma apgabalus, lai par vismaz 25 % samazinātu demersālo sugu mazuļu nozveju vai vismaz par 20 % – visu demersālo sugu nārstotāju nozveju.

Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai to zvejas kuģu sarakstu, uz kuriem attiecas šāda zvejas dienu papildu iedalīšana. Par papildu iedalīšanu attiecīgā dalībvalsts katru mēnesi Komisijai ziņo arī atsevišķi.

Dalībvalstis vēlākais līdz 15. oktobrim iesniedz Komisijai visu pieejamo informāciju, kas saistīta ar a), b), c) vai d) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanu.

Kopējos 2 % no zvejas piepūles aprēķina no tās piepūles, kas attiecīgajam flotes segmentam iedalīta no attiecīgās dalībvalsts paziņojuma dienas.

---

IV PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ADRIJAS JŪRĀ

Šā pielikuma tabulās noteiktas zvejas iespējas sadalījumā pa krājumiem vai kuģu zvejas piepūles grupām un – attiecīgā gadījumā – ar šo sadalījumu funkcionāli saistītie nosacījumi, tostarp maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot mazās pelaģiskās sugas.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ĢAA.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšovs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Mullus barbatus | MUT | Svītrainā jūrasbarbe |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Parapenaeus longirostris | DPS | Sārtā dziļūdens garnele |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardīne |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšovs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Mullus barbatus

MUT

Svītrainā jūrasbarbe

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Parapenaeus longirostris

DPS

Sārtā dziļūdens garnele

Sardina pilchardus

PIL

Sardīne

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

1.   Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ĢAA

Maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās

| Suga: | Mazās pelaģiskās sugas (anšovs un sardīne)

  Engraulis encrasicolus un Sardina pilchardus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi GFCM 17. un 18. ĢAA
  (SP1/GF1718) |
| --- | --- | --- | --- |
| Itālija | 35 394 | (1) | Maksimālais nozvejas apjoms
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Horvātija | 56 304 |
| KPN | Nepiemēro |

Suga:

Mazās pelaģiskās sugas (anšovs un sardīne)

Engraulis encrasicolus un Sardina pilchardus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi GFCM 17. un 18. ĢAA

(SP1/GF1718)

Itālija

35 394

(1)

Maksimālais nozvejas apjoms

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Horvātija

56 304

KPN

Nepiemēro

Maksimālā flotes kapacitāte, kas piemērojama traleriem un ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri aktīvi zvejo mazās pelaģiskās sugas

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Kuģu skaits | kW | GT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | PS | 249 | 77 145,52 | 18 537,72 |
| Itālija | PTM-OTM-PS | 685 | 134 556,7 | 25 852 |
| Slovēnija (2) | PS | 4 | 433,7 | 38,5 |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Kuģu skaits

kW

GT

Horvātija

PS

249

77 145,52

18 537,72

Itālija

PTM-OTM-PS

685

134 556,7

25 852

Slovēnija (2)

PS

4

433,7

38,5

2.   Demersālie krājumi 17. un 18. ĢAA

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle (zvejas dienās) atkarībā no tā traļa tipa un flotes segmenta, ar kuru zvejo demersālajos krājumos 17. un 18. ĢAA (Adrijas jūra).

| | | | | | Zvejas dienas 2022. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas rīku tips | Ģeogrāfiskais apgabals | Attiecīgie krājumi | Kuģa lielākais garums | Zvejas piepūles grupas kods | ITĀLIJA | HORVĀTIJA | SLOVĒNIJA (3) |
| Traļi (OTB) | GFCM 17. un 18. ĢAA | Svītrainā jūrasbarbe; heks; sārtā dziļūdens garnele un Norvēģijas omārs | < 12 m | EFF/MED3_OTB_TR1 | 3 521 | 10 388 | |
| ≥ 12 m un < 24 m | EFF/MED3_OTB_TR2 | 79 139 | 24 202 | |
| ≥ 24 m | EFF/MED3_OTB_TR3 | 6 934 | 2 173 | |
| Rāmja traļi (TBB) | GFCM 17. ĢAA | Parastā jūrasmēle | < 12 m | EFF/MED3_TBB_TR1 | 200 | 0 | |
| ≥ 12 m un < 24 m | EFF/MED3_TBB_TR2 | 3 747 | 0 | |
| ≥ 24 m | EFF/MED3_TBB_TR3 | 3 726 | 0 | |

Zvejas dienas 2022. g.

Zvejas rīku tips

Ģeogrāfiskais apgabals

Attiecīgie krājumi

Kuģa lielākais garums

Zvejas piepūles grupas kods

ITĀLIJA

HORVĀTIJA

SLOVĒNIJA (3)

Traļi (OTB)

GFCM 17. un 18. ĢAA

Svītrainā jūrasbarbe; heks; sārtā dziļūdens garnele un Norvēģijas omārs

< 12 m

EFF/MED3_OTB_TR1

3 521

10 388

≥ 12 m un < 24 m

EFF/MED3_OTB_TR2

79 139

24 202

≥ 24 m

EFF/MED3_OTB_TR3

6 934

2 173

Rāmja traļi (TBB)

GFCM 17. ĢAA

Parastā jūrasmēle

< 12 m

EFF/MED3_TBB_TR1

200

0

≥ 12 m un < 24 m

EFF/MED3_TBB_TR2

3 747

0

≥ 24 m

EFF/MED3_TBB_TR3

3 726

0

Maksimālā flotes kapacitāte, kas piemērojama kuģiem, kuri zvejo ar grunts trali un rāmja trali un kuriem atļauts apzvejot demersālos krājumus

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Kuģu skaits | kW | GT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | OTB | 495 | 79 867,99 | 13 267,99 |
| Itālija | OTB-TBB | 1 363 | 260 618,37 | 47 148 |
| Slovēnija  (*1) | OTB | 11 | 1 813,00 | 168,67 |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Kuģu skaits

kW

GT

Horvātija

OTB

495

79 867,99

13 267,99

Itālija

OTB-TBB

1 363

260 618,37

47 148

Slovēnija  (*1)

OTB

11

1 813,00

168,67

---

(1)  Attiecībā uz Slovēniju par pamatu ņemti 2014. gada nozvejas apjomi, un nozvejām nebūtu jāpārsniedz 300 tonnas.

(2)  Noteikumu, kas paredzēts GFCM/44/2020/20 28. punktā, nepiemēro valstu flotēm, kurās ir mazāk nekā desmit kuģi zvejai ar riņķvadu un/vai pelaģiskie traleri, kas aktīvi zvejo mazo pelaģisko sugu krājumos, kā 2014. gadā reģistrēts gan valsts, gan GFCM reģistrā. Šādā gadījumā aktīvās flotes kapacitāte var palielināties ne vairāk kā par 50 % kuģu skaita ziņā un bruto tilpības (GT) un/vai reģistrētās bruto tilpības (GRT) un kilovatu (kW) izteiksmē.

(3)  Slovēnija nepārsniedz zvejas piepūles limitu, kas saskaņā ar GFCM/43/2019/5 13. punktu ir 3 000 zvejas dienas gadā.

(*1)  Ieteikuma GFCM/43/2019/5 9. punkta c) apakšpunkta un 28. punkta noteikumus nepiemēro valstu flotēm, kuras 9. punkta c) apakšpunktā minētajā atsauces periodā izmanto OTB un zvejo mazāk par 1000 dienām. Tās aktīvās flotes zvejas kapacitāte, kura izmanto OTB, nepalielinās vairāk kā par 50 % salīdzinājumā ar atsauces periodu.

---

V PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS JONIJAS JŪRĀ, LEVANTES JŪRĀ UN SICĪLIJAS ŠAURUMĀ

Šā pielikuma tabulās noteikts maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot demersālajos krājumos Jonijas jūrā, Levantes jūrā un Sicīlijas šaurumā.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ĢAA.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Aristaeomorpha foliacea | ARS | Sarkanā milzu garnele |
| Aristeus antennatus | ARA | Āfrikas dziļūdens garnele |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Aristaeomorpha foliacea

ARS

Sarkanā milzu garnele

Aristeus antennatus

ARA

Āfrikas dziļūdens garnele

| a) | maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot Jonijas jūrā (19., 20. un 21. ĢAA)







  Dalībvalsts | Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA | Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA |
| --- | --- | --- | --- |
| Grieķija | 263 | 263 |
| Itālija | 410 | 410 |
| Malta | 15 | 15 |

a)

maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot Jonijas jūrā (19., 20. un 21. ĢAA)

Dalībvalsts

Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA

Grieķija

263

263

Itālija

410

410

Malta

15

15

| b) | maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot Levantes jūrā (24., 25., 26. un 27. ĢAA)







  Dalībvalsts | Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA | Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA |
| --- | --- | --- | --- |
| Itālija | 80 | 80 |
| Kipra | 6 | 6 |

b)

maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot Levantes jūrā (24., 25., 26. un 27. ĢAA)

Dalībvalsts

Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA

Itālija

80

80

Kipra

6

6

| c) | maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot Sicīlijas šaurumā (12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA)







  Dalībvalsts | Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA | Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2 | 2 |
| Itālija | 320 | 320 |
| Kipra | 1 | 1 |
| Malta | 15 | 15 |

c)

maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot Sicīlijas šaurumā (12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA)

Dalībvalsts

Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA

Spānija

2

2

Itālija

320

320

Kipra

1

1

Malta

15

15

---

VI PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ALVORANAS JŪRĀ

Maksimālais ar āķu jedām un rokas āķu rindām gūtās nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības ūdeņi Alvoranas jūrā (1.–3. ĢAA)
  SBR/GF1-3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 225 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | 225 | |
| KPN | Nepiemēro/Nav vienošanās |

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Zona:

Savienības ūdeņi Alvoranas jūrā (1.–3. ĢAA)

SBR/GF1-3

Spānija

225

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

225

KPN

Nepiemēro/Nav vienošanās

---

VII PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS MELNAJĀ JŪRĀ

Šā pielikuma tabulās noteiktas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās) sadalījumā pa krājumiem, kā arī attiecīgā gadījumā ar šo sadalījumu funkcionāli saistītie nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ĢAA.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Scophthalmus maximus | TUR | Akmeņplekste |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Scophthalmus maximus

TUR

Akmeņplekste

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgārija | 8 032,50 | | Analītiska kvota
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Rumānija | 3 442,50 | |
| Savienība | 11 475 | |
| KPN | Nepiemēro/Nav vienošanās |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)

(SPR/F3742C)

Bulgārija

8 032,50

Analītiska kvota

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Rumānija

3 442,50

Savienība

11 475

KPN

Nepiemēro/Nav vienošanās

| Suga: | Akmeņplekste

  Scophthalmus maximus | Zona: | Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgārija | 75 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Rumānija | 75 | |
| Savienība | 150 | (*1) |
| KPN | 857 | |

Suga:

Akmeņplekste

Scophthalmus maximus

Zona:

Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)

(TUR/F3742C)

Bulgārija

75

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Rumānija

75

Savienība

150

(*1)

KPN

857

---

(*1)  No 2022. gada 15. aprīļa līdz 15. jūnijam nav atļautas nekādas zvejas darbības, tostarp nozvejas pārkraušana citā kuģī, paturēšana uz kuģa, izkraušana un pirmā pārdošana.

---