# Az Európai Unió L 28/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 28 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. február 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 28

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. február 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/166 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a Holsteiner Karpfen (OFJ) oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzésének törléséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/167 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törléséről | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/168 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a pasztőrözött Akkermansia muciniphila (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/169 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/170 határozata (2022. február 8.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2020/1072 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Szomália/1/2022) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/171 végrehajtási határozata (2022. február 2.) a Win It On The Pitch (Nyerj a pályán!) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2022) 630. számú dokumentummal történt) | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/172 végrehajtási határozata (2022. február 7.) a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávon belül a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 608. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/173 végrehajtási határozata (2022. február 7.) a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak az Unión belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról és a 2009/766/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2022) 605. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/174 végrehajtási határozata (2022. február 8.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában a központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer korlátozott idejű egyenértékűségének a megállapításáról (
  1
  ) | 40 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/166 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a Holsteiner Karpfen (OFJ) oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzésének törléséről

1

*

A Bizottság (EU) 2022/167 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törléséről

3

*

A Bizottság (EU) 2022/168 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a pasztőrözött Akkermansia muciniphila (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

Akkermansia muciniphila

1

5

*

A Bizottság (EU) 2022/169 végrehajtási rendelete (2022. február 8.) a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

Tenebrio molitor

1

10

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2022/170 határozata (2022. február 8.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2020/1072 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Szomália/1/2022)

17

*

A Bizottság (EU) 2022/171 végrehajtási határozata (2022. február 2.) a Win It On The Pitch (Nyerj a pályán!) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről
  (az értesítés a C(2022) 630. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2022) 630. számú dokumentummal történt)

19

*

A Bizottság (EU) 2022/172 végrehajtási határozata (2022. február 7.) a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávon belül a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 608. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 608. számú dokumentummal történt)

1

21

*

A Bizottság (EU) 2022/173 végrehajtási határozata (2022. február 7.) a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak az Unión belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról és a 2009/766/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2022) 605. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 605. számú dokumentummal történt)

1

29

*

A Bizottság (EU) 2022/174 végrehajtási határozata (2022. február 8.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában a központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer korlátozott idejű egyenértékűségének a megállapításáról (
  1
  )

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/166 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. február 8.)

a „Holsteiner Karpfen” (OFJ) oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzésének törléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 54. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49–52. cikkében leírt eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a bejegyzés törlésére az említett rendelet 54. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(1)

A 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49–52. cikkében leírt eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a bejegyzés törlésére az említett rendelet 54. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint.

| (2) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően, összefüggésben a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németországnak a „Holsteiner Karpfen” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törlésére vonatkozóan benyújtott kérelmét (3). |
| --- | --- |

(2)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően, összefüggésben a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Németországnak a „Holsteiner Karpfen” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törlésére vonatkozóan benyújtott kérelmét (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Holsteiner Karpfen” (OFJ) elnevezést törölni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásából. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Holsteiner Karpfen” (OFJ) elnevezést törölni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásából.

| (4) | Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az ilyen törlést a hivatkozott rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az ilyen törlést a hivatkozott rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedés összhangban van a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedés összhangban van a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Holsteiner Karpfen” (OFJ) elnevezés bejegyzése törlésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 18.) az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és a hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak létrehozása tekintetében, valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok és bizonyos kiegészítő átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 179., 2014.6.19., 17. o.).

2

(3)  
  HL C 313., 2021.8.5., 16. o.

3

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/167 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. február 8.)

a „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 54. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49–52. cikkében leírt eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a bejegyzés törlésére az említett rendelet 54. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(1)

a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49–52. cikkében leírt eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a bejegyzés törlésére az említett rendelet 54. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint.

| (2) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően, összefüggésben a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Luxemburgnak a „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törlésére vonatkozóan benyújtott kérelmét (3). |
| --- | --- |

(2)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően, összefüggésben a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Luxemburgnak a „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törlésére vonatkozóan benyújtott kérelmét (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg” (OFJ) elnevezést törölni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásából. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg” (OFJ) elnevezést törölni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásából.

| (4) | Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az ilyen törlést a hivatkozott rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az ilyen törlést a hivatkozott rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedés összhangban van a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedés összhangban van a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg” (OFJ) elnevezés bejegyzése törlésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 18.) az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és a hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak létrehozása tekintetében, valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok és bizonyos kiegészítő átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 179., 2014.6.19., 17. o.).

2

(3)  
  HL C 334., 2021.8.20., 26. o.

3

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/168 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. február 8.)

a pasztőrözött Akkermansia muciniphila (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | 2019. október 24-én az A-Mansia Biotech S.A. vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a pasztőrözött Akkermansia muciniphila baktériumnak az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező a pasztőrözött Akkermansia muciniphila baktérium új élelmiszerként, napi 5 x 1010 sejt mennyiséget meg nem haladó mennyiségben történő felhasználásának engedélyezését kérte a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott olyan étrend-kiegészítőkben és a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt olyan élelmiszerekben, amelyeket a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánnak. |
| --- | --- |

(3)

2019. október 24-én az A-Mansia Biotech S.A. vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a pasztőrözött Akkermansia muciniphila baktériumnak az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező a pasztőrözött Akkermansia muciniphila baktérium új élelmiszerként, napi 5 x 1010 sejt mennyiséget meg nem haladó mennyiségben történő felhasználásának engedélyezését kérte a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott olyan étrend-kiegészítőkben és a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt olyan élelmiszerekben, amelyeket a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánnak.

| (4) | A kérelmező 2019. október 24-én számos, a kérelem alátámasztására benyújtott vizsgálat esetében a szellemi tulajdont képező tudományos adatok védelmét is kérelmezte a Bizottságtól, nevezetesen a következők tekintetében: egy bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (5), egy emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálat (6), egy patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálat (7), egy patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálat (8), a toxicitásra vonatkozóan közzétett adatok (9), egy áramlásicitometria-validálási vizsgálat (10), valamint egy antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálat (11). |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező 2019. október 24-én számos, a kérelem alátámasztására benyújtott vizsgálat esetében a szellemi tulajdont képező tudományos adatok védelmét is kérelmezte a Bizottságtól, nevezetesen a következők tekintetében: egy bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (5), egy emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálat (6), egy patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálat (7), egy patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálat (8), a toxicitásra vonatkozóan közzétett adatok (9), egy áramlásicitometria-validálási vizsgálat (10), valamint egy antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálat (11).

| (5) | 2020. május 19-én a Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy végezze el a pasztőrözött Akkermansia muciniphila mint új élelmiszer értékelését. |
| --- | --- |

(5)

2020. május 19-én a Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy végezze el a pasztőrözött Akkermansia muciniphila mint új élelmiszer értékelését.

| (6) | 2021. július 7-én a Hatóság elfogadta a pasztőrözött Akkermansia muciniphila mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményét (12). |
| --- | --- |

(6)

2021. július 7-én a Hatóság elfogadta a pasztőrözött Akkermansia muciniphila mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményét (12).

| (7) | Véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a pasztőrözött Akkermansia muciniphila a javasolt felhasználási feltételek mellett biztonságos a javasolt célcsoportnál, amennyiben mennyisége nem haladja meg a 3,4 × 1010 sejt/nap értéket. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak megállapításához, hogy a pasztőrözött Akkermansia muciniphila – a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt – étrend-kiegészítőkben és speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerekben 3,4 × 1010 sejt/nap értéket meg nem haladó mennyiségben használva megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott forgalombahozatali feltételeknek. |
| --- | --- |

(7)

Véleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a pasztőrözött Akkermansia muciniphila a javasolt felhasználási feltételek mellett biztonságos a javasolt célcsoportnál, amennyiben mennyisége nem haladja meg a 3,4 × 1010 sejt/nap értéket. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak megállapításához, hogy a pasztőrözött Akkermansia muciniphila – a várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt – étrend-kiegészítőkben és speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerekben 3,4 × 1010 sejt/nap értéket meg nem haladó mennyiségben használva megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott forgalombahozatali feltételeknek.

| (8) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság megjegyezte, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetése a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatból, az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálathoz tartozó formulációelemzéshez készített módszervalidálási vizsgálatból, valamint az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálatból származó adatokon alapszik. |
| --- | --- |

(8)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság megjegyezte, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetése a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatból, az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálathoz tartozó formulációelemzéshez készített módszervalidálási vizsgálatból, valamint az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálatból származó adatokon alapszik.

| (9) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett adatok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az adatokat illető, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett kizárólagos hivatkozási jogra vonatkozó állítását. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett adatok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az adatokat illető, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett kizárólagos hivatkozási jogra vonatkozó állítását.

| (10) | A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában tulajdonosi és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatból, az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból, a toxicitásra vonatkozóan közzétett adatokból, az áramlásicitometria-validálási vizsgálatból, valamint az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálatból származó adatokra vonatkozóan, és ezért harmadik személyek nem férhettek hozzá jogszerűen ezekhez a vizsgálatokhoz, illetve nem használhatták fel jogszerűen azokat. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában tulajdonosi és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatból, az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból, a toxicitásra vonatkozóan közzétett adatokból, az áramlásicitometria-validálási vizsgálatból, valamint az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálatból származó adatokra vonatkozóan, és ezért harmadik személyek nem férhettek hozzá jogszerűen ezekhez a vizsgálatokhoz, illetve nem használhatták fel jogszerűen azokat.

| (11) | A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért a kérelmező dossziéjában szereplő, a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatból, az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból, a toxicitásra vonatkozóan közzétett adatokból, az áramlásicitometria-validálási vizsgálatból, valamint az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálatból származó adatokat, amelyekre a Hatóság az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetését alapozta, és amelyek nélkül nem tudta volna értékelni az új élelmiszert, a Hatóság nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül. Ennek megfelelően az említett időszak alatt kizárólag a kérelmező számára engedélyezhető a pasztőrözött Akkermansia muciniphila uniós piacon történő forgalomba hozatala. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért a kérelmező dossziéjában szereplő, a bakteriális reverz mutagenitási vizsgálatból, az emlősökön végzett in vitro celluláris mikronukleusz-vizsgálatból, a patkányokon végzett 14 napos dózistartomány-kereső orálistoxicitás-vizsgálatból, a patkányokon végzett 90 napos orálistoxicitás-vizsgálatból, a toxicitásra vonatkozóan közzétett adatokból, az áramlásicitometria-validálási vizsgálatból, valamint az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó vizsgálatból származó adatokat, amelyekre a Hatóság az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetését alapozta, és amelyek nélkül nem tudta volna értékelni az új élelmiszert, a Hatóság nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül. Ennek megfelelően az említett időszak alatt kizárólag a kérelmező számára engedélyezhető a pasztőrözött Akkermansia muciniphila uniós piacon történő forgalomba hozatala.

| (12) | Ugyanakkor a pasztőrözött Akkermansia muciniphila engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő adathivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul. |
| --- | --- |

(12)

Ugyanakkor a pasztőrözött Akkermansia muciniphila engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő adathivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul.

| (13) | Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az e rendelet mellékletében meghatározott pasztőrözött Akkermansia muciniphilát fel kell venni az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelettel létrehozott uniós jegyzékébe.

(2)   E rendelet hatálybalépésétől számítva öt éven keresztül csak az eredeti kérelmező:

| | vállalat: A-Mansia Biotech S.A.; |
| --- | --- |

vállalat: A-Mansia Biotech S.A.;

| | cím: rue Granbonpré, 11 Bâtiment H 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgium, |
| --- | --- |

cím: rue Granbonpré, 11 Bâtiment H 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgium,

jogosult az (1) bekezdésben említett új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára, kivéve, ha egy későbbi kérelmező a rendelet 2. cikke alapján védett adatokra való hivatkozás nélkül vagy az A-Mansia Biotech S.A. beleegyezésével engedélyt kap ezen új élelmiszer forgalmazására.

(3)   Az (1) bekezdésben említett uniós jegyzékben foglalt bejegyzésnek tartalmaznia kell a mellékletben meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket is.

2. cikk

A kérelmezési dossziéban szereplő tudományos adatokat – amelyek alapján a Hatóság az 1. cikkben említett új élelmiszert értékelte, amelyek a kérelmező állítása szerint védettek, és amelyek nélkül az új élelmiszert nem lehetett volna engedélyezni – a Hatóság az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az A-Mansia Biotech S.A. beleegyezése nélkül.

3. cikk

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.).

4

(5)  Brient, 2019a (kiadatlan).

5

(6)  Brient, 2019b (kiadatlan).

6

(7)  Bracken, 2019a (kiadatlan).

7

(8)  Bracken, 2019b (kiadatlan).

8

(9)  Druart C., Plovier H., Van Hul M., Brient A., Phipps K.R., de Vos W.M., és Cani P.D., 2020. Toxicological Safety evaluation of pasteurized Akkermansia muciniphila (A pasztőrözött Akkermansia muciniphila toxikológiai biztonságosságának értékelése). Journal of Applied Toxicology, 41:276-290.

9

Akkermansia muciniphila

Akkermansia muciniphila

(10)  Jensen, 2019 (kiadatlan).

10

(11)  Gueimonde, 2019 (kiadatlan).

11

(12)  Safety of pasteurised Akkermansia muciniphila as a novel food pursuant to Article 10 of Regulation (EU) 2015/2283) (A pasztőrözött Akkermansia muciniphila mint az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke szerinti új élelmiszer biztonságossága); EFSA Journal 2021;19(9):6780.

12

Akkermansia muciniphila

Akkermansia muciniphila

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:










  Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények | Egyéb követelmények | Adatvédelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Adott élelmiszer-kategória | Maximális mennyiségek |
| „
  Akkermansia muciniphila (pasztőrözött) | A 609/2013/EU rendeletben meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek a felnőtt népesség számára, a várandós és szoptató nők kivételével | 3,4 × 1010 sejt/nap | Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „pasztőrözött Akkermansia muciniphila”. | | Engedélyezve 2022. március 1-én. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.
  Kérelmező: A-Mansia Biotech S.A., rue Granbonpré, 11, Bâtiment H, 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgium. Az adatvédelem időtartama alatt a pasztőrözött Akkermansia muciniphila új élelmiszer kizárólag az A-Mansia Biotech S.A. által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy az A-Mansia Biotech S.A. beleegyezésével engedélyt kap a szóban forgó új élelmiszer forgalmazására.
  Az adatvédelem lejártának időpontja: 2027. március 1.” |
| A várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők | 3,4 × 1010 sejt/nap | A pasztőrözött Akkermansia muciniphilát tartalmazó étrend-kiegészítők jelölésén fel kell tüntetni egy arra vonatkozó kijelentést, hogy azokat csak felnőttek fogyaszthatják, a várandós és szoptató nők kivételével. |

1.

Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:

Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

Egyéb követelmények

Adatvédelem

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek

„
  Akkermansia muciniphila (pasztőrözött)

A 609/2013/EU rendeletben meghatározott, speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek a felnőtt népesség számára, a várandós és szoptató nők kivételével

3,4 × 1010 sejt/nap

Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „pasztőrözött Akkermansia muciniphila”.

Engedélyezve 2022. március 1-én. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.

Kérelmező: A-Mansia Biotech S.A., rue Granbonpré, 11, Bâtiment H, 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgium. Az adatvédelem időtartama alatt a pasztőrözött Akkermansia muciniphila új élelmiszer kizárólag az A-Mansia Biotech S.A. által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy az A-Mansia Biotech S.A. beleegyezésével engedélyt kap a szóban forgó új élelmiszer forgalmazására.

Az adatvédelem lejártának időpontja: 2027. március 1.”

A várandós és szoptató nők kivételével a felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

3,4 × 1010 sejt/nap

A pasztőrözött Akkermansia muciniphilát tartalmazó étrend-kiegészítők jelölésén fel kell tüntetni egy arra vonatkozó kijelentést, hogy azokat csak felnőttek fogyaszthatják, a várandós és szoptató nők kivételével.

| 2. | A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:






  Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- | --- |
| „
  Akkermansia muciniphila (pasztőrözött) | Leírás:

  A pasztőrözött Akkermansia muciniphila (törzs: ATCC BAA-835, CIP 107961) előállítása a baktérium anaerob tenyésztését követő pasztőrözés, sejtkoncentráció, krioprezerváció és fagyasztva szárítás útján történik.

  Jellemzők/összetétel:

  Összes A. muciniphila sejt (sejt/g): 2,5 × 1010-től 2,5 × 1012-ig
  Életképes A. muciniphila sejtek (CFU/g): < 10 (LoD)(*)
  Vízaktivitás: ≤ 0,43
  Nedvesség (%): ≤ 12,0
  Fehérje (%): ≤ 35,0
  Zsír (%): ≤ 4,0
  Nyershamu (%): ≤ 21,0
  Szénhidrátok (%): 36,0–86,0

  Mikrobiológiai kritériumok:

  Összes aerob mezofil baktérium száma: ≤ 500 CFU(**)/g
  Szulfitredukáló anaerobok: ≤ 50 CFU/g
  Koaguláz-pozitív Staphylococcus: ≤ 10 CFU/g
  Enterobacteriaceae: ≤ 10 CFU/g
  Élesztő: ≤ 10 CFU/g
  Penészgombák: ≤ 10 CFU/g

  Bacillus cereus: ≤ 100 CFU/g

  Listeria spp.: 25 g-os mintában nincs jelen

  Salmonella spp.: 25 g-os mintában nincs jelen

  Escherichia coli: 1 g-os mintában nincs jelen






  (*) | LoD: kimutatási határ; |

2.

A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

„
  Akkermansia muciniphila (pasztőrözött)

Leírás:

A pasztőrözött Akkermansia muciniphila (törzs: ATCC BAA-835, CIP 107961) előállítása a baktérium anaerob tenyésztését követő pasztőrözés, sejtkoncentráció, krioprezerváció és fagyasztva szárítás útján történik.

Jellemzők/összetétel:

Összes A. muciniphila sejt (sejt/g): 2,5 × 1010-től 2,5 × 1012-ig

Életképes A. muciniphila sejtek (CFU/g): < 10 (LoD)(*)

Vízaktivitás: ≤ 0,43

Nedvesség (%): ≤ 12,0

Fehérje (%): ≤ 35,0

Zsír (%): ≤ 4,0

Nyershamu (%): ≤ 21,0

Szénhidrátok (%): 36,0–86,0

Mikrobiológiai kritériumok:

Összes aerob mezofil baktérium száma: ≤ 500 CFU(**)/g

Szulfitredukáló anaerobok: ≤ 50 CFU/g

Koaguláz-pozitív Staphylococcus: ≤ 10 CFU/g

Enterobacteriaceae: ≤ 10 CFU/g

Élesztő: ≤ 10 CFU/g

Penészgombák: ≤ 10 CFU/g

Bacillus cereus: ≤ 100 CFU/g

Listeria spp.: 25 g-os mintában nincs jelen

Salmonella spp.: 25 g-os mintában nincs jelen

Escherichia coli: 1 g-os mintában nincs jelen

(*)

LoD: kimutatási határ;

| (**) | telepképző egység” |
| --- | --- |

(**)

telepképző egység”

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/169 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. február 8.)

a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | 2018. december 28-án a Fair Insects BV vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvájának (Tenebrio molitor lárva) az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) felhasználásának engedélyezését kérte számos, az általános népességnek szánt élelmiszerben. |
| --- | --- |

(3)

2018. december 28-án a Fair Insects BV vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvájának (Tenebrio molitor lárva) az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) felhasználásának engedélyezését kérte számos, az általános népességnek szánt élelmiszerben.

| (4) | A kérelmező számos, a kérelem alátámasztására benyújtott adat kapcsán a szellemi tulajdont képező adatok védelmét is kérelmezte a Bizottságtól, nevezetesen a következők tekintetében: az előállítási folyamat részletes leírása (3), az összetételre vonatkozó analitikai adatok (4), a stabilitásvizsgálatok (5), a fehérjeemészthetőségi vizsgálat (6), a citotoxicitás-vizsgálat, a teljes vizsgálati jelentéseket is ideértve (7), az összetételre vonatkozó analitikai adatok jegyzéke (8), valamint a bevitelre vonatkozó értékelés, a javasolt felhasználási módok és felhasználási mennyiségek (9). |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező számos, a kérelem alátámasztására benyújtott adat kapcsán a szellemi tulajdont képező adatok védelmét is kérelmezte a Bizottságtól, nevezetesen a következők tekintetében: az előállítási folyamat részletes leírása (3), az összetételre vonatkozó analitikai adatok (4), a stabilitásvizsgálatok (5), a fehérjeemészthetőségi vizsgálat (6), a citotoxicitás-vizsgálat, a teljes vizsgálati jelentéseket is ideértve (7), az összetételre vonatkozó analitikai adatok jegyzéke (8), valamint a bevitelre vonatkozó értékelés, a javasolt felhasználási módok és felhasználási mennyiségek (9).

| (5) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2019. augusztus 9-én konzultált az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: Hatóság), és felkérte, hogy adjon tudományos szakvéleményt a közönséges lisztbogár lárváját (Tenebrio molitor lárva) tartalmazó fagyasztott és szárított készítmények új élelmiszerként való értékelése alapján. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2019. augusztus 9-én konzultált az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: Hatóság), és felkérte, hogy adjon tudományos szakvéleményt a közönséges lisztbogár lárváját (Tenebrio molitor lárva) tartalmazó fagyasztott és szárított készítmények új élelmiszerként való értékelése alapján.

| (6) | 2021. július 7-én a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően tudományos szakvéleményt fogadott el közönéges lisztbogár teljes lárvájából (Tenebrio molitor lárvából) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszerből származó fagyasztott és szárított formulációk biztonságosságáról (Safety of frozen and dried formulations from whole yellow mealworm (Tenebrio molitor larva) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283) (10). |
| --- | --- |

(6)

2021. július 7-én a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően tudományos szakvéleményt fogadott el közönéges lisztbogár teljes lárvájából (Tenebrio molitor lárvából) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszerből származó fagyasztott és szárított formulációk biztonságosságáról (Safety of frozen and dried formulations from whole yellow mealworm (Tenebrio molitor larva) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283) (10).

| (7) | Szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) a javasolt felhasználási feltételek és mennyiségek mellett biztonságos. Ezért a Hatóság szakvéleménye alapján kellő megalapozottsággal állítható, hogy a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) az egyedi felhasználási feltételek mellett megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt forgalombahozatali követelményeknek. |
| --- | --- |

(7)

Szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) a javasolt felhasználási feltételek és mennyiségek mellett biztonságos. Ezért a Hatóság szakvéleménye alapján kellő megalapozottsággal állítható, hogy a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) az egyedi felhasználási feltételek mellett megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt forgalombahozatali követelményeknek.

| (8) | A Hatóság az említett véleményben, valamint „A szárított közönséges lisztbogár lárvája (Tenebrio molitor lárva) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról” című szakvéleményében (11) arra a következtetésre jutott a rovarokkal kapcsolatos élelmiszer-allergiára vonatkozóan közzétett korlátozott számú adat alapján, hogy az új élelmiszer fogyasztása a közönséges lisztbogárból származó fehérjék okozta elsődleges szenzibilizációt és allergiás reakciókat válthat ki. A Hatóságnak a Tenebrio molitor lárva allergén hatásának megvizsgálására vonatkozó ajánlásával összhangban a Bizottság jelenleg vizsgálja a szükséges kutatások elvégzésének módjait. A Bizottság úgy véli, hogy mindaddig, amíg a Hatóság nem végzi el a kutatás által generált adatok értékelését, és figyelembe véve, hogy a Tenebrio molitor lárvával (12) kapcsolatos iparág számára rendelkezésre álló adatok alapján eddig csak a fent említett néhány allergiás esetről számoltak be, a Tenebrio molitor lárva elsődleges szenzibilizálót kiváltó potenciáljára vonatkozóan nem szükséges különös jelölési követelményeket felvenni az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékébe. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság az említett véleményben, valamint „A szárított közönséges lisztbogár lárvája (Tenebrio molitor lárva) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról” című szakvéleményében (11) arra a következtetésre jutott a rovarokkal kapcsolatos élelmiszer-allergiára vonatkozóan közzétett korlátozott számú adat alapján, hogy az új élelmiszer fogyasztása a közönséges lisztbogárból származó fehérjék okozta elsődleges szenzibilizációt és allergiás reakciókat válthat ki. A Hatóságnak a Tenebrio molitor lárva allergén hatásának megvizsgálására vonatkozó ajánlásával összhangban a Bizottság jelenleg vizsgálja a szükséges kutatások elvégzésének módjait. A Bizottság úgy véli, hogy mindaddig, amíg a Hatóság nem végzi el a kutatás által generált adatok értékelését, és figyelembe véve, hogy a Tenebrio molitor lárvával (12) kapcsolatos iparág számára rendelkezésre álló adatok alapján eddig csak a fent említett néhány allergiás esetről számoltak be, a Tenebrio molitor lárva elsődleges szenzibilizálót kiváltó potenciáljára vonatkozóan nem szükséges különös jelölési követelményeket felvenni az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékébe.

| (9) | Az említett szakvéleményekben a Hatóság azt is megállapította, hogy az új élelmiszer fogyasztása a keresztreaktivitás miatt allergiás reakciót válthat ki rákfélékre és poratkákra allergiás személyeknél. A Hatóság megjegyezte továbbá, hogy az új élelmiszerbe további allergének is bekerülhetnek, amennyiben ezek az allergének jelen vannak a rovarok táplálására szolgáló szubsztrátumban. Idetartozhatnak az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) II. mellékletében felsorolt allergének is. Ezért helyénvaló a fogyasztó számára önmagában rendelkezésre bocsátott fagyasztott, szárított és por formában lévő közönségeslisztbogár-lárvát (Tenebrio molitor lárva) és az ezen készítményt tartalmazó élelmiszereket az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikkében és az 1169/2011/EU rendeletben előírt követelményeknek megfelelően jelölni. |
| --- | --- |

(9)

Az említett szakvéleményekben a Hatóság azt is megállapította, hogy az új élelmiszer fogyasztása a keresztreaktivitás miatt allergiás reakciót válthat ki rákfélékre és poratkákra allergiás személyeknél. A Hatóság megjegyezte továbbá, hogy az új élelmiszerbe további allergének is bekerülhetnek, amennyiben ezek az allergének jelen vannak a rovarok táplálására szolgáló szubsztrátumban. Idetartozhatnak az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) II. mellékletében felsorolt allergének is. Ezért helyénvaló a fogyasztó számára önmagában rendelkezésre bocsátott fagyasztott, szárított és por formában lévő közönségeslisztbogár-lárvát (Tenebrio molitor lárva) és az ezen készítményt tartalmazó élelmiszereket az (EU) 2015/2283 rendelet 9. cikkében és az 1169/2011/EU rendeletben előírt követelményeknek megfelelően jelölni.

| (10) | Véleményében a Hatóság megjegyezte, hogy az új élelmiszer biztonságossága megállapításának alapjául az előállítási folyamat részletes leírása, az összetételre vonatkozó analitikai adatok, a stabilitásvizsgálatok, a fehérjeemészthetőségi vizsgálat és a citotoxicitás-vizsgálat szolgált, a teljes vizsgálati jelentésekkel együtt. A Hatóság megállapította továbbá, hogy következtetését a kérelmező állítása szerint védett adatok nélkül nem tudta volna levonni. |
| --- | --- |

(10)

Véleményében a Hatóság megjegyezte, hogy az új élelmiszer biztonságossága megállapításának alapjául az előállítási folyamat részletes leírása, az összetételre vonatkozó analitikai adatok, a stabilitásvizsgálatok, a fehérjeemészthetőségi vizsgálat és a citotoxicitás-vizsgálat szolgált, a teljes vizsgálati jelentésekkel együtt. A Hatóság megállapította továbbá, hogy következtetését a kérelmező állítása szerint védett adatok nélkül nem tudta volna levonni.

| (11) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett adatok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az említett adatokat illető, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett kizárólagos hivatkozási jogra vonatkozó állítását. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett adatok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az említett adatokat illető, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett kizárólagos hivatkozási jogra vonatkozó állítását.

| (12) | A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában a nemzeti jog értelmében tulajdonosi és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett az említett adatokra vonatkozóan, és ezért harmadik felek jogszerűen nem férhetnek hozzájuk, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában a nemzeti jog értelmében tulajdonosi és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett az említett adatokra vonatkozóan, és ezért harmadik felek jogszerűen nem férhetnek hozzájuk, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk.

| (13) | A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért az előállítási eljárás részletes leírását (14), az összetételre vonatkozó analitikai adatokat (15), a stabilitásvizsgálatot (16), a fehérjeemészthetőségi vizsgálatot (17) és a citotoxicitás-vizsgálatot (18) – amelyek a kérelmező dossziéjában szerepelnek, és a Hatóság számára az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetések megalapozásául szolgáltak, és amelyek nélkül a Hatóság az új élelmiszert nem tudta volna értékelni – a Hatóság nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül. Ennek megfelelően az említett időszak alatt kizárólag a kérelmező számára engedélyezhető a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvájának (Tenebrio molitor lárva) uniós piacon történő forgalomba hozatala. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért az előállítási eljárás részletes leírását (14), az összetételre vonatkozó analitikai adatokat (15), a stabilitásvizsgálatot (16), a fehérjeemészthetőségi vizsgálatot (17) és a citotoxicitás-vizsgálatot (18) – amelyek a kérelmező dossziéjában szerepelnek, és a Hatóság számára az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetések megalapozásául szolgáltak, és amelyek nélkül a Hatóság az új élelmiszert nem tudta volna értékelni – a Hatóság nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül. Ennek megfelelően az említett időszak alatt kizárólag a kérelmező számára engedélyezhető a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvájának (Tenebrio molitor lárva) uniós piacon történő forgalomba hozatala.

| (14) | Ugyanakkor a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő adathivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem akadályozza meg, hogy más kérelmezők ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését kérelmezzék, feltéve, hogy kérelmük az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanakkor a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő adathivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem akadályozza meg, hogy más kérelmezők ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését kérelmezzék, feltéve, hogy kérelmük az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul.

| (15) | Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárváját (Tenebrio molitor lárva) az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint fel kell venni az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelettel létrehozott uniós jegyzékébe.

(2)   E rendelet hatálybalépésétől számítva öt éven keresztül csak az eredeti kérelmező:

vállalat: Fair Insects BV;

cím: Industriestraat 3, 5107 NC Dongen, Hollandia,

jogosult az (1) bekezdésben említett új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az e rendelet 2. cikke alapján védett adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Fair Insects BV beleegyezésével engedélyt kap ezen új élelmiszer forgalmazására.

| (3) | Az uniós jegyzékben foglalt, az (1) bekezdésben említett bejegyzésnek tartalmaznia kell az e rendelet mellékletében meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós jegyzékben foglalt, az (1) bekezdésben említett bejegyzésnek tartalmaznia kell az e rendelet mellékletében meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket.

2. cikk

A kérelmezési dossziéban szereplő vizsgálati adatokat – amelyek alapján a Hatóság az 1. cikkben említett új élelmiszert értékelte, amelyek a kérelmező állítása szerint védettek, és amelyek nélkül az új élelmiszert nem lehetett volna engedélyezni – a Hatóság az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára a Fair Insects BV beleegyezése nélkül.

3. cikk

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  2.3. szakasz – Az előállítási folyamat, beleértve a frissítéseket is; C11. függelék; C17. függelék – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

3

(4)  2.4. szakasz – Az összetételre vonatkozó adatok, beleértve a frissítéseket is; 2.9. szakasz – A tápanyag-összetétellel kapcsolatos adatok, beleértve a frissítéseket is; B4. függelék, beleértve a frissítéseket is; B5. függelék, beleértve a frissítéseket is; C20. függelék; D1. függelék, beleértve a frissítéseket is; D2. függelék, beleértve a frissítéseket is; D6. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

4

(5)  2.4.4. szakasz –Stabilitás, beleértve a frissítéseket is; C21. függelék; C22. függelék; D7. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

5

(6)  D4. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan); DIASS-vizsgálat (2.8._upd. szakasz, 2.9_upd szakasz, 2.11_upd szakasz).

6

(7)  2.10. szakasz – Toxikológiai adatok, beleértve a frissítéseket is; D5. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

7

(8)  B2. függelék – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

8

(9)  A bevitelre vonatkozó értékelés, Schuttelaar & Partners (2.7_upd szakasz); A Schuttelaar & Partners által becsült javasolt felhasználási módokra és felhasználási mennyiségekre vonatkozó adatok (2.7_upd szakasz) – Fair Insects BV, 2020 (kiadatlan);

9

(10)  EFSA Journal 2021;19(8):6778.

10

(11)  EFSA Journal 2021;19(1):6343.

11

(12)  A Tenebrio molitor lárvát számos tagállamban forgalmazzák az (EU) 2015/2283 rendelet 35. cikkének (2) bekezdésében megállapított átmeneti intézkedések alapján.

12

Tenebrio molitor

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.).

13

(14)  2.3. szakasz – Az előállítási folyamat, beleértve a frissítéseket is; C11. függelék; C17. függelék – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

14

(15)  2.4. szakasz – Az összetételre vonatkozó adatok, beleértve a frissítéseket is; 2.9. szakasz – A tápanyag-összetétellel kapcsolatos adatok, beleértve a frissítéseket is; B4. függelék, beleértve a frissítéseket is; B5. függelék, beleértve a frissítéseket is; C20. függelék; D1. függelék, beleértve a frissítéseket is; D2. függelék, beleértve a frissítéseket is; D6. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

15

(16)  2.4.4. szakasz –Stabilitás, beleértve a frissítéseket is; C21. függelék; C22. függelék; D7. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

16

(17)  D4. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan); DIASS-vizsgálat (2.8._upd. szakasz, 2.9_upd szakasz, 2.11_upd szakasz).

17

(18)  2.10. szakasz – Toxikológiai adatok, beleértve a frissítéseket is; D5. függelék, beleértve a frissítéseket is – Fair Insects BV., 2020 (kiadatlan).

18

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:











  Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények | Egyéb követelmények | Adatvédelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) | Adott élelmiszer-kategória | Maximális mennyiségek (g/100 g)
  (ekként forgalmazott vagy az utasításoknak megfelelően elkészített) | 1. | A termék adott formájának függvényében az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „közönséges lisztbogár fagyasztott lárvája (Tenebrio molitor lárva)”, „közönséges lisztbogár szárított lárvája (Tenebrio molitor lárva)”, illetve „közönséges lisztbogár porított lárvája (Tenebrio molitor lárva)”. |

1.

Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő bejegyzéssel egészül ki:

Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

Egyéb követelmények

Adatvédelem

„Közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva)

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek (g/100 g)

(ekként forgalmazott vagy az utasításoknak megfelelően elkészített)

1.

A termék adott formájának függvényében az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „közönséges lisztbogár fagyasztott lárvája (Tenebrio molitor lárva)”, „közönséges lisztbogár szárított lárvája (Tenebrio molitor lárva)”, illetve „közönséges lisztbogár porított lárvája (Tenebrio molitor lárva)”.

| 2. | A közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárváját (Tenebrio molitor lárva) tartalmazó élelmiszerek jelölésén fel kell tüntetni, hogy az összetevő allergiás reakciót válthat ki azon fogyasztóknál, akik ismerten allergiásak a rákfélékre és az azokból készült termékekre, valamint a poratkákra. E kijelentést az összetevők felsorolásának közvetlen közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

2.

A közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárváját (Tenebrio molitor lárva) tartalmazó élelmiszerek jelölésén fel kell tüntetni, hogy az összetevő allergiás reakciót válthat ki azon fogyasztóknál, akik ismerten allergiásak a rákfélékre és az azokból készült termékekre, valamint a poratkákra. E kijelentést az összetevők felsorolásának közvetlen közelében kell elhelyezni.

Engedélyezve 2022. március 1-jén. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.

Kérelmező: Fair Insects BV, Industriestraat 3, 5107 NC Dongen, Hollandia.

Az adatvédelem időtartama alatt az új élelmiszer kizárólag a Fair Insects BV által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Fair Insects BV beleegyezésével engedélyt kap a szóban forgó új élelmiszer forgalmazására.

Az adatvédelem lejártának időpontja: 2027. március 1.”

Fagyasztott

szárított vagy porított

Közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva)

Sokmagvas kenyér és zsemlefélék; sós kekszek (kréker) és sós pálcika

30

10

Müzliszeletek

30

15

Száraz tésztaalapú termékek; tésztaalapú ételek (a szárított puffasztott tészta kivételével); pizza és pizzaszerű ételek

15

10

Száraz, töltött tésztaalapú termékek

30

15

(Száraz) előkeverékek sütött sütőipari termékekhez

30

15

Szószok

30

10

Burgonyából, hüvelyesekből készült ételek

15

10

Savópor

40

20

Húshelyettesítők

80

50

Levesek és saláták

20

5

Chips/burgonyaszirom

40

20

Sörszerű italok; kevert alkoholtartalmú italok; keverékek alkoholtartalmú italokhoz

1

1

Csokoládétartalmú édességek

30

10

Diófélék, olajos magvak és csicseriborsó

40

30

Fagyasztott savanyútej-alapú termékek

15

5

Előkészített hús

40

16

| 2. | A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:








  Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- | --- |
| „Közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva) | Leírás/meghatározás:

  Az új élelmiszer a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva). A »lisztbogár« szó a Tenebrionidae (gyászbogárfélék) családjába tartozó Tenebrio molitor lárva alakját jelenti. Másik tudományos szinonimája a Tenebrio molitor Linnaeus.
  A lisztbogár lárváját teljes egészében emberi fogyasztásra szánják, és nem távolítják el semmilyen részét sem.
  A rovarok fagyasztással történő elpusztítása előtt egy legalább 24 órás táplálékmegvonási időszakra van szükség, hogy a lárvák belei kiürülhessenek.
  Az új élelmiszert három különböző formában történő forgalomba hozatalra szánják, melyek a következők: egész, előfőzött és fagyasztott T. molitor lárva (fagyasztott) formájában; egész, előfőzött és fagyasztva szárított T. molitor lárva (fagyasztott), akár por formában is (porított) |
| Paraméterek | Fagyasztott | szárított vagy porított |
| Jellemzők/összetétel |
| Hamu | 0,9–1,10 | 3,6–4,1 |
| Nedvesség (% m/m) | 69–75 | ≤ 5 |
| Nyersfehérje (N x 6,25) (% m/m) | 14–19 | 54–60 |
| Zsír (% m/m)






  — | ebből telített zsírsavak (% zsír) |

2.

A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

„Közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva)

Leírás/meghatározás:

Az új élelmiszer a közönséges lisztbogár fagyasztott, szárított és por formában lévő lárvája (Tenebrio molitor lárva). A »lisztbogár« szó a Tenebrionidae (gyászbogárfélék) családjába tartozó Tenebrio molitor lárva alakját jelenti. Másik tudományos szinonimája a Tenebrio molitor Linnaeus.

A lisztbogár lárváját teljes egészében emberi fogyasztásra szánják, és nem távolítják el semmilyen részét sem.

A rovarok fagyasztással történő elpusztítása előtt egy legalább 24 órás táplálékmegvonási időszakra van szükség, hogy a lárvák belei kiürülhessenek.

Az új élelmiszert három különböző formában történő forgalomba hozatalra szánják, melyek a következők: egész, előfőzött és fagyasztott T. molitor lárva (fagyasztott) formájában; egész, előfőzött és fagyasztva szárított T. molitor lárva (fagyasztott), akár por formában is (porított)

Paraméterek

Fagyasztott

szárított vagy porított

Jellemzők/összetétel

Hamu

0,9–1,10

3,6–4,1

Nedvesség (% m/m)

69–75

≤ 5

Nyersfehérje (N x 6,25) (% m/m)

14–19

54–60

Zsír (% m/m)

—

ebből telített zsírsavak (% zsír)

7–12,5

20–29

27–30

20–29

Emészthető szénhidrátok (% m/m)

1–2

4–8

Élelmi rost (% m/m)

1,2–3,5

4–6

Kitin (*) (% m/m)

≤ 3

4–9

Peroxidszám (meq O2/kg zsír)

≤ 5

≤ 5

Szennyező anyagok

Nehézfémek:

Ólom (mg/kg)

≤ 0,01

≤ 0,075

Kadmium (mg/kg)

≤ 0,05

≤ 0,1

Mikotoxinok

Aflatoxinok (B1, B2, G1 és G2 összesen) (μg/kg)

≤ 4

≤ 4

Aflatoxin B1 (μg/kg)

≤ 2

≤ 2

Deoxinivalenol (μg/kg)

≤ 200

≤ 200

Ochratoxin A (μg/kg)

≤ 1

≤ 1

Dioxinok és PCB-k

Az összes dioxinok és dioxin jellegű PCB-k felső határa (UB, WHO-TEQ2005) (**) (pg/g zsír)

≤ 0,75

≤ 0,75

Mikrobiológiai kritériumok

Aerob csíraszám összesen (CFU/g)

≤ 105

≤ 105

Enterobacteriaceae (prezumptív) (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

Escherichia coli (CFU/g)

≤ 50

≤ 50

Listeria monocytogenes

25 g-os mintában nincs jelen

25 g-os mintában nincs jelen

Salmonella spp.

25 g-os mintában nincs jelen

25 g-os mintában nincs jelen

Bacillus cereus (prezumptív) (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

Koaguláz-pozitív Staphylococcus (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

Szulfitredukáló anaerobok (CFU/g)

≤ 30

≤ 30

Élesztő- és penészgombák (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

| (*) | Kitin, a savdetergens rostfrakció és a savdetergens ligninfrakció közti különbségből (ADF-ADL) számítva a következőkben leírtak szerint: Hahn et al. (2018). |
| --- | --- |

(*)

Kitin, a savdetergens rostfrakció és a savdetergens ligninfrakció közti különbségből (ADF-ADL) számítva a következőkben leírtak szerint: Hahn et al. (2018).

| (**) | Az összes poliklórozott dibenzo-para-dioxin (PCDD), poliklórozott dibenzo-furán (PCDF) és dioxin jellegű poliklórozott bifenil (PCB) felső határa az Egészségügyi Világszervezet toxicitási egyenértékében kifejezve (a 2005. évi WHO-TEF-et alkalmazva). |
| --- | --- |

(**)

Az összes poliklórozott dibenzo-para-dioxin (PCDD), poliklórozott dibenzo-furán (PCDF) és dioxin jellegű poliklórozott bifenil (PCB) felső határa az Egészségügyi Világszervezet toxicitási egyenértékében kifejezve (a 2005. évi WHO-TEF-et alkalmazva).

CFU: telepképző egységek.”

---

HATÁROZATOK

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/17

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2022/170 HATÁROZATA

(2022. február 8.)

az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2020/1072 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Szomália/1/2022)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló, 2010. február 15-i 2010/96/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2010/96/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács az EUSZ 38. cikkével összhangban felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó releváns határozatokat, beleértve az uniós missziós erők következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/96/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács az EUSZ 38. cikkével összhangban felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó releváns határozatokat, beleértve az uniós missziós erők következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is.

| (2) | A PBB 2020. július 16-án elfogadta a (KKBP) 2020/1072 határozatot (2), amellyel Fabiano ZINZONE dandártábornokot nevezte ki az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2020. július 16-án elfogadta a (KKBP) 2020/1072 határozatot (2), amellyel Fabiano ZINZONE dandártábornokot nevezte ki az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává.

| (3) | Az olasz katonai hatóságok 2022. január 18-án Fabiano ZINZONE dandártábornok utódjaként Roberto VIGLIETTA dandártábornok kinevezését javasolták az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az olasz katonai hatóságok 2022. január 18-án Fabiano ZINZONE dandártábornok utódjaként Roberto VIGLIETTA dandártábornok kinevezését javasolták az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává.

| (4) | Az EU Katonai Bizottsága 2022. január 21-én megállapodott arról, hogy azt ajánlja, a PBB hagyja jóvá az olasz katonai hatóságok által tett javaslatot. |
| --- | --- |

(4)

Az EU Katonai Bizottsága 2022. január 21-én megállapodott arról, hogy azt ajánlja, a PBB hagyja jóvá az olasz katonai hatóságok által tett javaslatot.

| (5) | Határozatot kell hozni Roberto VIGLIETTA dandártábornok kinevezéséről, és hatályon kívül kell helyezni a (KKBP) 2020/1072 határozatot. |
| --- | --- |

(5)

Határozatot kell hozni Roberto VIGLIETTA dandártábornok kinevezéséről, és hatályon kívül kell helyezni a (KKBP) 2020/1072 határozatot.

| (6) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(6)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2022. február 9-től Roberto VIGLIETTA dandártábornokot nevezi ki az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erőinek parancsnokává.

2. cikk

A (KKBP) 2020/1072 határozat 2022. február 9-től hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2020/1072 határozata (2020. július 16.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2019/1264 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Szomália/1/2020) (HL L 234., 2020.7.21., 18. o.).

2

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/171 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. február 2.)

a „Win It On The Pitch” (Nyerj a pályán!) elnevezésű európai polgári kezdeményezésnek az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyilvántartásba vétele iránti kérelemről

(az értesítés a C(2022) 630. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz 2021. szeptember 30-án benyújtották a „Nyerj a pályán!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2021. szeptember 30-án benyújtották a „Nyerj a pályán!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelmet.

| (2) | A kezdeményezés az alábbi három dokumentum elfogadását tűzte ki célul: (1) tanácsi ajánlás a labdarúgás értékeken, szolidaritáson, fenntarthatóságon és nyílt versenyeken alapuló európai modelljének védelméről, amely uniós keretet és iránymutatást biztosít a labdarúgás európai modelljének védelmére irányuló tagállami fellépésekhez, (2) bizottsági iránymutatás az uniós versenyszabályoknak a sportra való alkalmazásáról, valamint 3) egy bizottsági közlemény, amelynek célja „az európai sport lehető legszilárdabb, jövőbemutató modelljének megteremtése, kitérve arra is, hogy az európai szurkolók és a polgárok mit várnak a sporttól Európában”. |
| --- | --- |

(2)

A kezdeményezés az alábbi három dokumentum elfogadását tűzte ki célul: (1) tanácsi ajánlás a labdarúgás értékeken, szolidaritáson, fenntarthatóságon és nyílt versenyeken alapuló európai modelljének védelméről, amely uniós keretet és iránymutatást biztosít a labdarúgás európai modelljének védelmére irányuló tagállami fellépésekhez, (2) bizottsági iránymutatás az uniós versenyszabályoknak a sportra való alkalmazásáról, valamint 3) egy bizottsági közlemény, amelynek célja „az európai sport lehető legszilárdabb, jövőbemutató modelljének megteremtése, kitérve arra is, hogy az európai szurkolók és a polgárok mit várnak a sporttól Európában”.

| (3) | Az (EU) 2019/788 rendelet 1. cikke szerint egy kezdeményezés akkor vehető nyilvántartásba, ha arra kéri fel a Bizottságot, hogy hatáskörén belül terjesszen elő uniós jogi aktusra irányuló javaslatot a Szerződések végrehajtása céljából. Bár a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikke alapján a kezdeményezés 1. célkitűzése szerinti, tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot fogadjon el, a 2. és a 3. célkitűzés eredeti megfogalmazása nem kérte fel a Bizottságot „uniós jogi aktusra irányuló javaslat” elfogadására. E célkitűzések csupán arra kérték a Bizottságot, hogy fogadjon el iránymutatást és egy bizottsági közleményt. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/788 rendelet 1. cikke szerint egy kezdeményezés akkor vehető nyilvántartásba, ha arra kéri fel a Bizottságot, hogy hatáskörén belül terjesszen elő uniós jogi aktusra irányuló javaslatot a Szerződések végrehajtása céljából. Bár a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikke alapján a kezdeményezés 1. célkitűzése szerinti, tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot fogadjon el, a 2. és a 3. célkitűzés eredeti megfogalmazása nem kérte fel a Bizottságot „uniós jogi aktusra irányuló javaslat” elfogadására. E célkitűzések csupán arra kérték a Bizottságot, hogy fogadjon el iránymutatást és egy bizottsági közleményt.

| (4) | A Bizottság 2021. október 27-én az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezői csoportot, hogy értékelése szerint az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a), d) és e) pontjában meghatározott nyilvántartásba vételi követelmények teljesülnek, és hogy a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelmény nem alkalmazandó. A Bizottság azonban azt is jelezte, hogy a kezdeményezés 2021. szeptember 30-i kérelemben szereplő szövege alapján nem áll módjában megállapítani, hogy az megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt követelménynek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2021. október 27-én az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta a szervezői csoportot, hogy értékelése szerint az említett rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a), d) és e) pontjában meghatározott nyilvántartásba vételi követelmények teljesülnek, és hogy a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelmény nem alkalmazandó. A Bizottság azonban azt is jelezte, hogy a kezdeményezés 2021. szeptember 30-i kérelemben szereplő szövege alapján nem áll módjában megállapítani, hogy az megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt követelménynek.

| (5) | Ennek eredményeként a szervezők 2022. január 3-án benyújtották a Bizottsághoz a kezdeményezés módosított változatát. |
| --- | --- |

(5)

Ennek eredményeként a szervezők 2022. január 3-án benyújtották a Bizottsághoz a kezdeményezés módosított változatát.

| (6) | A kezdeményezésben felkérik a Bizottságot egy tanácsi ajánlásra irányuló javaslat elfogadására, amely uniós keretet és iránymutatást biztosít a tagállami fellépésekhez azzal a céllal, hogy megvédje a labdarúgás európai modelljét, elismerje a sportnak az európai társadalomban képviselt társadalmi értékét és a sport sajátos természetét az uniós versenyszabályok tekintetében, valamint hogy megerősítse az európai sport jövőjével és irányításával kapcsolatos uniós jövőképet és hosszú távú szakpolitikát. |
| --- | --- |

(6)

A kezdeményezésben felkérik a Bizottságot egy tanácsi ajánlásra irányuló javaslat elfogadására, amely uniós keretet és iránymutatást biztosít a tagállami fellépésekhez azzal a céllal, hogy megvédje a labdarúgás európai modelljét, elismerje a sportnak az európai társadalomban képviselt társadalmi értékét és a sport sajátos természetét az uniós versenyszabályok tekintetében, valamint hogy megerősítse az európai sport jövőjével és irányításával kapcsolatos uniós jövőképet és hosszú távú szakpolitikát.

| (7) | A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket a melléklet tartalmazza. A szervezők egy másik dokumentumban további információkkal szolgáltak a kezdeményezésükről. |
| --- | --- |

(7)

A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket a melléklet tartalmazza. A szervezők egy másik dokumentumban további információkkal szolgáltak a kezdeményezésükről.

| (8) | Amennyiben a kezdeményezés olyan tanácsi ajánlás elfogadására irányul, amely azt a célt kívánja elérni, hogy az Unió a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájáruljon az európai sport előmozdításhoz, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 165. cikke alapján jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a kezdeményezés olyan tanácsi ajánlás elfogadására irányul, amely azt a célt kívánja elérni, hogy az Unió a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájáruljon az európai sport előmozdításhoz, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 165. cikke alapján jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő.

| (9) | A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

(9)

A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő.

| (10) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e. |
| --- | --- |

(10)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és érdemi feltételek – beleértve az arányosság és a szubszidiaritás elvének való megfelelést, továbbá az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e.

| (11) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket. |
| --- | --- |

(11)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket.

| (12) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(12)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (13) | A „Nyerj a pályán!” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. |
| --- | --- |

(13)

A „Nyerj a pályán!” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni.

| (14) | Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját, |
| --- | --- |

(14)

Az a következtetés, hogy a nyilvántartásba vételnek az (EU) 2019/788 rendelet 6. cikke (3) bekezdése szerinti feltételei teljesülnek, nem jelenti azt, hogy a Bizottság bármilyen módon megerősítené a kezdeményezés tartalmának ténybeli helytállóságát, ami a kezdeményezés szervezői csoportjának kizárólagos felelőssége. A kezdeményezés tartalma csak a szervezői csoport véleményét fejezi ki, és semmilyen módon nem tükrözi a Bizottság álláspontját,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Nyerj a pályán!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

2. cikk

E határozat címzettje a „Nyerj a pályán!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés szervezői csoportja, amelyet kapcsolattartó személyként Ronan EVAIN és Martha MESTRE GENS VIDA DA CONCEIÇÃO képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 2-án.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/172 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. február 7.)

a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávon belül a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2022) 608. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (Rádióspektrum-határozat) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kis hatótávolságú eszközök általában tömegpiaci és/vagy hordozható termékek, amelyek könnyen szállíthatók és használhatók a határokon keresztül. A spektrumhoz történő hozzáférés feltételeinek eltérései akadályozhatják a termékek szabad mozgását, növelik azok előállítási költségeit, és az engedély nélküli használat következtében más rádióalkalmazások és -szolgálatok káros zavarásának kockázatát hordozzák. A 2006/771/EK bizottsági határozat (2) a kis hatótávolságú eszközök széles köre számára harmonizálta a spektrumhasználat műszaki feltételeit, így ennek eredményeként ezek sokkal enyhébb szabályozási rendszer hatálya alá tartoznak, és csak a nemzeti jog szerinti általános engedélyezés körébe tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A kis hatótávolságú eszközök általában tömegpiaci és/vagy hordozható termékek, amelyek könnyen szállíthatók és használhatók a határokon keresztül. A spektrumhoz történő hozzáférés feltételeinek eltérései akadályozhatják a termékek szabad mozgását, növelik azok előállítási költségeit, és az engedély nélküli használat következtében más rádióalkalmazások és -szolgálatok káros zavarásának kockázatát hordozzák. A 2006/771/EK bizottsági határozat (2) a kis hatótávolságú eszközök széles köre számára harmonizálta a spektrumhasználat műszaki feltételeit, így ennek eredményeként ezek sokkal enyhébb szabályozási rendszer hatálya alá tartoznak, és csak a nemzeti jog szerinti általános engedélyezés körébe tartoznak.

| (2) | Az (EU) 2018/1538 bizottsági végrehajtási határozat (3) harmonizálta a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávnak a műszakilag fejlett rádiófrekvenciás azonosítási (RFID) megoldások, valamint az adathálózatok hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközein alapuló „dolgok internete” alkalmazások általi használatának műszaki feltételeit. Ezekben a frekvenciasávokban a megosztási környezet eltér a 2006/771/EK határozat alapján alkalmazandó környezettől, ezért külön szabályozási rendszerre van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1538 bizottsági végrehajtási határozat (3) harmonizálta a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávnak a műszakilag fejlett rádiófrekvenciás azonosítási (RFID) megoldások, valamint az adathálózatok hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközein alapuló „dolgok internete” alkalmazások általi használatának műszaki feltételeit. Ezekben a frekvenciasávokban a megosztási környezet eltér a 2006/771/EK határozat alapján alkalmazandó környezettől, ezért külön szabályozási rendszerre van szükség.

| (3) | Jóllehet a 873–874,4 MHz és a 918–919,4 MHz sávot az uniós jog vagy az európai Elektronikus Hírközlési Bizottság (ECC) határozata alapján nem harmonizálták a világméretű mobilhírközlő rendszer vasúti alkalmazása (GSM-R) általi használatra, e frekvenciasávok a Nemzetközi Távközlési Egyesület Rádiószabályzatának megfelelő nemzeti döntések alapján nemzeti szinten használhatók erre a célra. Ezért amennyiben a harmonizált műszaki feltételek nem lennének elegendőek e sávoknak a vasúti célú GSM nemzeti kiterjesztése (E-GSM-R) céljából történő használatának védelméhez, az érintett tagállamok a kis hatótávolságú eszközök használatát további követelményekhez köthetik anélkül, hogy ez befolyásolná a sávokban a kis hatótávolságú eszközök spektrumhoz való hozzáférésére vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket. A szóban forgó korlátozások – amennyiben egy adott tagállamban szükség van rájuk – különösen az ahhoz szükséges koordinációt biztosíthatják a spektrumhasználók között, hogy lehetőség nyíljon egyfelől az E-GSM-R, másfelől az RFID-eszközök és a hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközök közötti földrajzi megosztásra. |
| --- | --- |

(3)

Jóllehet a 873–874,4 MHz és a 918–919,4 MHz sávot az uniós jog vagy az európai Elektronikus Hírközlési Bizottság (ECC) határozata alapján nem harmonizálták a világméretű mobilhírközlő rendszer vasúti alkalmazása (GSM-R) általi használatra, e frekvenciasávok a Nemzetközi Távközlési Egyesület Rádiószabályzatának megfelelő nemzeti döntések alapján nemzeti szinten használhatók erre a célra. Ezért amennyiben a harmonizált műszaki feltételek nem lennének elegendőek e sávoknak a vasúti célú GSM nemzeti kiterjesztése (E-GSM-R) céljából történő használatának védelméhez, az érintett tagállamok a kis hatótávolságú eszközök használatát további követelményekhez köthetik anélkül, hogy ez befolyásolná a sávokban a kis hatótávolságú eszközök spektrumhoz való hozzáférésére vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket. A szóban forgó korlátozások – amennyiben egy adott tagállamban szükség van rájuk – különösen az ahhoz szükséges koordinációt biztosíthatják a spektrumhasználók között, hogy lehetőség nyíljon egyfelől az E-GSM-R, másfelől az RFID-eszközök és a hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközök közötti földrajzi megosztásra.

| (4) | A kis hatótávolságú eszközök számára e határozattal harmonizált 874–874,4 MHz és 917,4–919,4 MHz részsávval szomszédos 874,4–880,0 MHz és 919,4–925,0 MHz párosított frekvenciasávnak a vasúti mozgó rádió általi harmonizált használata az (EU) 2021/1730 bizottsági végrehajtási határozat (4) hatálya alá tartozik. A Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) 74. jelentésében értékelte a 874–874,4 MHz és a 917,4–919,4 MHz frekvenciasávú kis hatótávolságú eszközöknek és a szomszédos 874,4–880,0 MHz és 919,4–925,0 MHz frekvenciasávban működő vasúti mozgó rádiónak az együttes működését. |
| --- | --- |

(4)

A kis hatótávolságú eszközök számára e határozattal harmonizált 874–874,4 MHz és 917,4–919,4 MHz részsávval szomszédos 874,4–880,0 MHz és 919,4–925,0 MHz párosított frekvenciasávnak a vasúti mozgó rádió általi harmonizált használata az (EU) 2021/1730 bizottsági végrehajtási határozat (4) hatálya alá tartozik. A Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) 74. jelentésében értékelte a 874–874,4 MHz és a 917,4–919,4 MHz frekvenciasávú kis hatótávolságú eszközöknek és a szomszédos 874,4–880,0 MHz és 919,4–925,0 MHz frekvenciasávban működő vasúti mozgó rádiónak az együttes működését.

| (5) | A 676/2002/EK határozat 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban a tagállamoknak megmarad az a joguk, hogy a közrend és a közbiztonság, valamint a honvédelem céljaira szervezzék és használják rádióspektrumukat, és ezzel összefüggésben továbbra is szabadon dönthetnek a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasáv és a szomszédos sávok katonai, valamint egyéb közbiztonsági és közrendi célokra történő jelenlegi és jövőbeni használatának védelméről, miközben arra kell törekedniük, hogy az e határozatban meghatározott műszaki feltételek szerint és különösen az uniós jogban meghatározott általános elveknek megfelelően a hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközök számára elérhetővé tegyék a minimális harmonizált magsávokat. |
| --- | --- |

(5)

A 676/2002/EK határozat 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban a tagállamoknak megmarad az a joguk, hogy a közrend és a közbiztonság, valamint a honvédelem céljaira szervezzék és használják rádióspektrumukat, és ezzel összefüggésben továbbra is szabadon dönthetnek a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasáv és a szomszédos sávok katonai, valamint egyéb közbiztonsági és közrendi célokra történő jelenlegi és jövőbeni használatának védelméről, miközben arra kell törekedniük, hogy az e határozatban meghatározott műszaki feltételek szerint és különösen az uniós jogban meghatározott általános elveknek megfelelően a hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközök számára elérhetővé tegyék a minimális harmonizált magsávokat.

| (6) | A kis hatótávolságú eszközök területén bekövetkezett technológiai és piaci fejlemények figyelembevétele érdekében 2006 júliusában a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a CEPT állandó megbízást kapott a 2006/771/EK határozat mellékletének naprakésszé tételére. Az állandó megbízás (hetedik aktualizálási ciklus) alapján elvégzett munka egyúttal az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat alapjául is szolgált, amely további spektrumot biztosított a kis hatótávolságú eszközök számára a 874–876 és a 915–921 MHz frekvenciasávban. |
| --- | --- |

(6)

A kis hatótávolságú eszközök területén bekövetkezett technológiai és piaci fejlemények figyelembevétele érdekében 2006 júliusában a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a CEPT állandó megbízást kapott a 2006/771/EK határozat mellékletének naprakésszé tételére. Az állandó megbízás (hetedik aktualizálási ciklus) alapján elvégzett munka egyúttal az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat alapjául is szolgált, amely további spektrumot biztosított a kis hatótávolságú eszközök számára a 874–876 és a 915–921 MHz frekvenciasávban.

| (7) | 2019. július 16-án a Bizottság kiadta a 2006/771/EK határozat nyolcadik aktualizálási ciklusára vonatkozó iránymutatását. Az állandó megbízás teljesítése keretében és a szóban forgó iránymutatásnak megfelelően a CEPT 2021. március 5-én benyújtotta a Bizottságnak 77. jelentését, amely több javaslatot tartalmaz az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat módosítására vonatkozóan. Ezek közé tartozik a kis hatótávolságú eszközökre vonatkozó fogalommeghatározások módosítása a kétértelműség elkerülése és a 2006/771/EK határozattal való összhang biztosítása érdekében. Emellett a CEPT az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat hatálya alá tartozó kis hatótávolságú eszközök kategóriáira vonatkozó egyes műszaki paraméterek újraértékelését is javasolja. A CEPT 77. jelentése képezi e határozat műszaki alapját. |
| --- | --- |

(7)

2019. július 16-án a Bizottság kiadta a 2006/771/EK határozat nyolcadik aktualizálási ciklusára vonatkozó iránymutatását. Az állandó megbízás teljesítése keretében és a szóban forgó iránymutatásnak megfelelően a CEPT 2021. március 5-én benyújtotta a Bizottságnak 77. jelentését, amely több javaslatot tartalmaz az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat módosítására vonatkozóan. Ezek közé tartozik a kis hatótávolságú eszközökre vonatkozó fogalommeghatározások módosítása a kétértelműség elkerülése és a 2006/771/EK határozattal való összhang biztosítása érdekében. Emellett a CEPT az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat hatálya alá tartozó kis hatótávolságú eszközök kategóriáira vonatkozó egyes műszaki paraméterek újraértékelését is javasolja. A CEPT 77. jelentése képezi e határozat műszaki alapját.

| (8) | Az e határozatban meghatározott feltételek mellett működő kis hatótávolságú eszközöknek meg kell felelniük a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) is. |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban meghatározott feltételek mellett működő kis hatótávolságú eszközöknek meg kell felelniük a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) is.

| (9) | Az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozatot ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozatot ezért módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

| 1. | Az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:
  A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  E határozat alkalmazásában:






  1. | »kis hatótávolságú eszköz«: olyan, kis távolság áthidalására szolgáló, kis teljesítményű, adásra és/vagy vételre alkalmas rádiós eszköz, amellyel egy- vagy kétirányú információátvitel valósítható meg; |
| --- | --- | --- |

1.

Az (EU) 2018/1538 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

E határozat alkalmazásában:

1.

»kis hatótávolságú eszköz«: olyan, kis távolság áthidalására szolgáló, kis teljesítményű, adásra és/vagy vételre alkalmas rádiós eszköz, amellyel egy- vagy kétirányú információátvitel valósítható meg;

| 2. | »káros zavarástól mentes és nem védett jelleg«: rádiótávközlési szolgálat számára nem okozható káros zavarás, továbbá nem igényelhető ezen eszközök védelme a rádiótávközlési szolgálatok által keltett zavarással szemben. |
| --- | --- |

2.

»káros zavarástól mentes és nem védett jelleg«: rádiótávközlési szolgálat számára nem okozható káros zavarás, továbbá nem igényelhető ezen eszközök védelme a rádiótávközlési szolgálatok által keltett zavarással szemben.

| 3. | »kis hatótávolságú eszköz kategóriája«: a spektrumot hasonló műszaki spektrumhozzáférési mechanizmusok útján vagy közös felhasználási forgatókönyvek alapján használó kis hatótávolságú eszközök vagy hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközök csoportja.” |
| --- | --- |

3.

»kis hatótávolságú eszköz kategóriája«: a spektrumot hasonló műszaki spektrumhozzáférési mechanizmusok útján vagy közös felhasználási forgatókönyvek alapján használó kis hatótávolságú eszközök vagy hálózatba kapcsolt kis hatótávolságú eszközök csoportja.”

| 2. | A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 7-én.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2006/771/EK határozata (2006. november 9.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról (HL L 312., 2006.11.11., 66. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1538 végrehajtási határozata (2018. október 11.) a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávon belül a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról (HL L 257., 2018.10.15., 57. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/1730 végrehajtási határozata (2021. szeptember 28.) a 874,4–880,0 MHz és a 919,4–925,0 MHz párosított frekvenciasávnak, valamint az 1 900–1 910 MHz párosítatlan frekvenciasávnak a vasúti mozgó rádió általi harmonizált használatáról (HL L 346., 2021.9.30.,1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/53/EU irányelve (2014. április 16.) a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2014.5.22., 62. o.).

5

---

MELLÉKLET

A kis hatótávolságú eszközök frekvenciasávjai a vonatkozó harmonizált műszaki feltételekkel és végrehajtási határidőkkel

Az alábbi táblázat a frekvenciasávok és a kis hatótávolságú eszközök kategóriáinak (lásd a 2. cikk 3. pontját) különböző kombinációit, a spektrumhozzáférés harmonizált műszaki feltételeit és a vonatkozó végrehajtási határidőket tartalmazza.

Az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi sávra és kis hatótávolságú eszközre vonatkozó általános műszaki feltételek a következők:

| — | A tagállamok kötelesek az e táblázatban megadott adóteljesítmény, térerősség és teljesítménysűrűség maximális értékén belül engedélyezni a spektrumhasználatot. A 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően a tagállamok kevésbé szigorú feltételeket is szabhatnak, azaz a spektrum használatát magasabb adóteljesítmény, térerősség és teljesítménysűrűség mellett is engedélyezhetik, amennyiben ez nem csorbítja vagy veszélyezteti a kis hatótávolságú eszközöknek az e határozattal harmonizált sávokban való megfelelő egyidejű működését. |
| --- | --- |

—

A tagállamok kötelesek az e táblázatban megadott adóteljesítmény, térerősség és teljesítménysűrűség maximális értékén belül engedélyezni a spektrumhasználatot. A 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően a tagállamok kevésbé szigorú feltételeket is szabhatnak, azaz a spektrum használatát magasabb adóteljesítmény, térerősség és teljesítménysűrűség mellett is engedélyezhetik, amennyiben ez nem csorbítja vagy veszélyezteti a kis hatótávolságú eszközöknek az e határozattal harmonizált sávokban való megfelelő egyidejű működését.

| — | A tagállamoknak csak a táblázatban megadott „
  további paraméterek (csatornákra és/vagy csatorna-hozzáférésre és -foglalásra vonatkozó követelmények)” kiszabására van lehetőségük, és nem vezethetnek be más paramétereket, illetve spektrumhozzáférési és zavarcsökkentési követelményeket. A 3. cikk (3) bekezdésének értelmében a kevésbé szigorú feltételek azt jelentik, hogy a tagállamok az adott rubrikában szereplő „további paraméterek (csatornákra és/vagy csatorna-hozzáférésre és -foglalásra vonatkozó követelmények)” előírásokat el is hagyhatják, illetve megengedhetnek magasabb értékeket is, amennyiben ez nem befolyásolja hátrányosan a harmonizált sávra vonatkozó megfelelő megosztási környezetet. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak csak a táblázatban megadott „
  további paraméterek (csatornákra és/vagy csatorna-hozzáférésre és -foglalásra vonatkozó követelmények)” kiszabására van lehetőségük, és nem vezethetnek be más paramétereket, illetve spektrumhozzáférési és zavarcsökkentési követelményeket. A 3. cikk (3) bekezdésének értelmében a kevésbé szigorú feltételek azt jelentik, hogy a tagállamok az adott rubrikában szereplő „további paraméterek (csatornákra és/vagy csatorna-hozzáférésre és -foglalásra vonatkozó követelmények)” előírásokat el is hagyhatják, illetve megengedhetnek magasabb értékeket is, amennyiben ez nem befolyásolja hátrányosan a harmonizált sávra vonatkozó megfelelő megosztási környezetet.

| — | A tagállamok csak a táblázatban megadott „
  a használatra vonatkozó egyéb korlátozások
  ”-at szabhatják meg, és nem vezethetnek be további használati korlátozásokat, kivéve, ha a 3. cikk (2) bekezdésében említett feltételek alkalmazandók. Mivel a 3. cikk (3) bekezdése értelmében kevésbé szigorú feltételek is szabhatók, a tagállamok elhagyhatják valamely vagy az összes korlátozást, amennyiben ez nem befolyásolja hátrányosan a harmonizált sávra vonatkozó megfelelő megosztási környezetet. |
| --- | --- |

—

A tagállamok csak a táblázatban megadott „
  a használatra vonatkozó egyéb korlátozások
  ”-at szabhatják meg, és nem vezethetnek be további használati korlátozásokat, kivéve, ha a 3. cikk (2) bekezdésében említett feltételek alkalmazandók. Mivel a 3. cikk (3) bekezdése értelmében kevésbé szigorú feltételek is szabhatók, a tagállamok elhagyhatják valamely vagy az összes korlátozást, amennyiben ez nem befolyásolja hátrányosan a harmonizált sávra vonatkozó megfelelő megosztási környezetet.

Használt kifejezések:

A „
  kitöltési tényező
  ” a Σ (Ton)/(Tobs) értékének százalékban kifejezett aránya, ahol a Ton egyetlen adóberendezés „on” ideje, a Tobs pedig a megfigyelési időtartam. A Ton-t egy megfigyelési frekvenciasávban (Fobs) kell mérni. E műszaki melléklet eltérő rendelkezése hiányában a Tobs folyamatos, egy órán át tartó időszak, az Fobs pedig az e Mellékletben meghatározott alkalmazandó frekvenciasáv. A 3. cikk (3) bekezdésének értelmében a kevésbé szigorú feltételek azt jelentik, hogy a tagállamok a kitöltési tényező esetében magasabb értéket is engedélyezhetnek.

| Sáv sorszáma | Frekvenciasáv | Kis hatótávolságú eszköz kategóriája | Maximális adóteljesítmény/maximális térerősség/maximális teljesítménysűrűség | További paraméterek (csatornákra és/vagy csatorna-hozzáférésre és -foglalásra vonatkozó követelmények) | A használatra vonatkozó egyéb korlátozások | Végrehajtási határidő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 874–874,4 MHz  ([8]) | Általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök  ([1]) | 500 mW ERP
  Adaptív teljesítményszabályozás (APC) szükséges; másik lehetőségként olyan egyéb zavarcsökkentő technikák is alkalmazhatók, amelyek legalább egyenértékű spektrum-összeférhetőségi szintet biztosítanak. | Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.
  Sávszélesség: ≤ 200 kHz
  Kitöltési tényező: ≤ 10 % a hálózati hozzáférési pontok esetében  ([4])

  Kitöltési tényező: 2,5 % más esetben | Ezek a használati feltételek kizárólag az adathálózatokra vonatkoznak.
  Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie  ([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7]) | 2022. július 1. |
| 2. | 917,4-919,4 MHz  ([9]) | Szélessávú adatátviteli eszközök  ([3]) | 25 mW ERP | Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.
  Sávszélesség: > 600 kHz és ≤ 1 MHz.
  Kitöltési tényező: ≤ 10 % a hálózati hozzáférési pontok esetében  ([4])

  Kitöltési tényező: ≤ 2,8 % más esetben | Ezek a használati feltételek kizárólag adathálózatokban használt szélessávú kis hatótávolságú eszközökre vonatkoznak.
  Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie  ([4]),  ([5]),  ([6]) | 2022. július 1. |
| 3. | 916,1-918,9 MHz  ([10]) | Rádiófrekvenciás azonosító (RFID) eszközök  ([2]) | 4 W ERP-vel történő lekérdezés kizárólag a 916,3 MHz, a 917,5 MHz és a 918,7 MHz sávközépi frekvencián engedélyezett. | Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.
  Sávszélesség: ≤ 400 kHz | ([5]),  ([6]),  ([7]) | 2022. július 1. |
| 4. | 917,3–918,9 MHz | Általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök  ([1]) | 500 mW ERP
  Adás kizárólag a 917,3–917,7 MHz és a 918,5–918,9 MHz frekvenciatartományban engedélyezett.
  Adaptív teljesítményszabályozás (APC) szükséges; másik lehetőségként olyan egyéb zavarcsökkentő technikák is alkalmazhatók, amelyek legalább egyenértékű spektrum-összeférhetőségi szintet biztosítanak. | Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.
  Sávszélesség: ≤ 200 kHz
  Kitöltési tényező: ≤ 10 % a hálózati hozzáférési pontok esetében  ([4])

  Kitöltési tényező: ≤ 2,5 % más esetben. | Ezek a használati feltételek kizárólag az adathálózatokra vonatkoznak.
  Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie

   ([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7]) | 2022. július 1. |
| 5. | 917,4–919,4 MHz  ([9]) | Általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök  ([1]) | 25 mW ERP | Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.
  Sávszélesség: ≤ 600 kHz
  Kitöltési tényező: ≤ 1 %, | Ezek a használati feltételek kizárólag adathálózatokban használt kis hatótávolságú eszközökre vonatkoznak.
  Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie  ([4]),  ([5]),  ([6]) | 2022. július 1. |

Sáv sorszáma

Frekvenciasáv

Kis hatótávolságú eszköz kategóriája

Maximális adóteljesítmény/maximális térerősség/maximális teljesítménysűrűség

További paraméterek (csatornákra és/vagy csatorna-hozzáférésre és -foglalásra vonatkozó követelmények)

A használatra vonatkozó egyéb korlátozások

Végrehajtási határidő

1.

874–874,4 MHz  ([8])

Általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök  ([1])

500 mW ERP

Adaptív teljesítményszabályozás (APC) szükséges; másik lehetőségként olyan egyéb zavarcsökkentő technikák is alkalmazhatók, amelyek legalább egyenértékű spektrum-összeférhetőségi szintet biztosítanak.

Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.

Sávszélesség: ≤ 200 kHz

Kitöltési tényező: ≤ 10 % a hálózati hozzáférési pontok esetében  ([4])

Kitöltési tényező: 2,5 % más esetben

Ezek a használati feltételek kizárólag az adathálózatokra vonatkoznak.

Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie  ([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7])

2022. július 1.

2.

917,4-919,4 MHz  ([9])

Szélessávú adatátviteli eszközök  ([3])

25 mW ERP

Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.

Sávszélesség: > 600 kHz és ≤ 1 MHz.

Kitöltési tényező: ≤ 10 % a hálózati hozzáférési pontok esetében  ([4])

Kitöltési tényező: ≤ 2,8 % más esetben

Ezek a használati feltételek kizárólag adathálózatokban használt szélessávú kis hatótávolságú eszközökre vonatkoznak.

Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie  ([4]),  ([5]),  ([6])

2022. július 1.

3.

916,1-918,9 MHz  ([10])

Rádiófrekvenciás azonosító (RFID) eszközök  ([2])

4 W ERP-vel történő lekérdezés kizárólag a 916,3 MHz, a 917,5 MHz és a 918,7 MHz sávközépi frekvencián engedélyezett.

Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.

Sávszélesség: ≤ 400 kHz

([5]),  ([6]),  ([7])

2022. július 1.

4.

917,3–918,9 MHz

Általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök  ([1])

500 mW ERP

Adás kizárólag a 917,3–917,7 MHz és a 918,5–918,9 MHz frekvenciatartományban engedélyezett.

Adaptív teljesítményszabályozás (APC) szükséges; másik lehetőségként olyan egyéb zavarcsökkentő technikák is alkalmazhatók, amelyek legalább egyenértékű spektrum-összeférhetőségi szintet biztosítanak.

Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.

Sávszélesség: ≤ 200 kHz

Kitöltési tényező: ≤ 10 % a hálózati hozzáférési pontok esetében  ([4])

Kitöltési tényező: ≤ 2,5 % más esetben.

Ezek a használati feltételek kizárólag az adathálózatokra vonatkoznak.

Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie

([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7])

2022. július 1.

5.

917,4–919,4 MHz  ([9])

Általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök  ([1])

25 mW ERP

Olyan spektrumhozzáférési és zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni, amelyek megfelelő teljesítményszintet biztosítanak a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek teljesítéséhez. Amennyiben a vonatkozó technikákat olyan harmonizált szabványok vagy azok részei írják le, amelyek hivatkozásait a 2014/53/EU irányelv értelmében közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, biztosítani kell az e technikákkal legalább egyenértékű teljesítményt.

Sávszélesség: ≤ 600 kHz

Kitöltési tényező: ≤ 1 %,

Ezek a használati feltételek kizárólag adathálózatokban használt kis hatótávolságú eszközökre vonatkoznak.

Az adathálózaton belüli valamennyi változó telephelyű, illetve mobil eszközt egy mester hálózati hozzáférési pontnak kell vezérelnie  ([4]),  ([5]),  ([6])

2022. július 1.

---

([1])  Az „általános alkalmazású kis hatótávolságú eszközök” kategóriába – alkalmazástól és rendeltetéstől függetlenül – minden olyan rádiós eszköz beletartozik, amely teljesíti az adott frekvenciasáv tekintetében meghatározott műszaki feltételeket. Jellemző felhasználási területek: távmérés, távvezérlés, riasztók, általános adatátvitel, továbbá egyéb alkalmazások.

([2])  A „rádiófrekvenciás azonosító (RFID) eszközök” kategóriába a címkén és címkeolvasón alapuló rádiótávközlő rendszerek tartoznak, amelyek részei a következők: élőlényhez vagy tárgyhoz rögzített rádiós eszköz (címke), valamint a címkét aktiváló és abból adatokat kiolvasó adóvevő egység (címkeolvasó). Jellemző felhasználási területek: árucikkek nyomon követése és azonosítása, például az elektronikus árufelügyelet (EAS) céljából, továbbá az – elem nélküli, elemes rásegítésű vagy elemmel működő – címkével ellátott árucikkekkel kapcsolatos adatok gyűjtése és továbbítása. A címkeolvasó ellenőrzi a címkétől kapott információt, majd továbbítja a központi számítógépnek.

([3])  A „szélessávú adatátviteli eszközök” kategóriába a spektrumhoz való hozzáféréshez szélessávú modulációs technikát alkalmazó rádiós eszközök tartoznak. Jellemző felhasználási területek: vezetéknélküli hozzáférési rendszerek, például rádiós helyi hálózatok (WAS/RLAN-ok) vagy adathálózatokban használt szélessávú kis hatótávolságú eszközök.

([4])  Az adathálózat hálózati hozzáférési pontja olyan helyhez kötött földfelszíni kis hatótávolságú eszköz, amely csatlakozási pontként szolgál az adathálózat más kis hatótávolságú eszközei számára az adott adathálózaton kívül található szolgáltatási platformok eléréséhez. Az adathálózat kifejezés hálózati elemként szolgáló több kis hatótávolságú eszközre, beleértve a hálózati hozzáférési pontot is, és a köztük lévő vezetéknélküli összeköttetésekre utal.

([5])  A 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően a frekvenciasávok kijelölése és elérhetővé tétele nem kizárólagos és megosztott jelleggel történik. A harmonizált műszaki feltételeknek lehetővé kell tenniük a legtöbb tagállamban a legtöbb kis hatótávolságú eszköznek a nemzeti jog szerinti általános engedélyezési rendszer hatálya alá tartozó üzemeltetését. Ez nem érinti az (EU) 2018/1972 irányelv 46. és 51. cikkét, valamint a 2014/53/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdését és 7. cikkét. A rádiószolgálatok védelmének biztosítása érdekében a tagállamok korlátozhatják e bejegyzés használatát annak kikötésével, hogy a telepítést és az üzemeltetést csak professzionális felhasználók végezhetik, továbbá egyedi engedélyezést is előirányozhatnak, például a földrajzi megosztás kezelése érdekében, és/vagy zavarcsökkentő technikák alkalmazását is megfontolhatják.

([6])  Azok a tagállamok, amelyekben ezt a frekvenciatartományt – vagy annak egy részét – a közrend, a közbiztonság, valamint a honvédelem céljaira használják, és a koordináció nem lehetséges, dönthetnek úgy, hogy a 676/2002/EK határozat 1. cikke (4) bekezdésének és e határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően részben vagy egészben eltekintenek e bejegyzés végrehajtásától.

([7])  A szomszédos sávokban működő rádiószolgálatok – például intermoduláció vagy blokkolás miatt történő – zavarásának elkerülése érdekében szükség lehet emellett nemzeti szabályokra, például helyi koordinációra.

([8])  Ez a 874–874,4 MHz frekvenciatartomány a harmonizált minimális magsáv.

([9])  Ez a 917,4–919,4 MHz frekvenciatartomány a harmonizált minimális magsáv.

([10])  Az RFID-címkék nagyon alacsony teljesítményszinten (–10 dBm ERP) válaszolnak az RFID-lekérdezési csatornák körüli frekvenciatartományban, és meg kell felelniük a 2014/53/EU irányelv alapvető követelményeinek.

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/29

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/173 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. február 7.)

a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak az Unión belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról és a 2009/766/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2022) 605. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (Rádióspektrum-határozat) (2) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Amint az az Európa digitális jövőjének megtervezése című, 2020. február 19-i bizottsági közleményben is szerepel, a digitális megoldások kulcsfontosságú segítséget jelentenek Európa számára ahhoz, hogy a digitális átalakulás céljához a saját elképzeléseinek megfelelő úton jusson el, a polgárok és a vállalkozások javát szolgálva és összhangban az Unió által vallott értékekkel. E célból alapvető fontosságú, hogy: az emberek élni tudjanak a technológia előnyeivel; a határok nélküli egységes piacon a különböző méretű vállalkozások egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek; a demokratikus értékek és az alapvető jogok érvényre jussanak, a fenntartható, klímasemleges és erőforrás-hatékony gazdaságra való törekvés mellett. Ebben az összefüggésben a rádióspektrum egy olyan alapvető nyilvános erőforrás, amelyet egyre többet használnak számos kereskedelmi és közszolgáltatáshoz. |
| --- | --- |

(1)

Amint az az Európa digitális jövőjének megtervezése című, 2020. február 19-i bizottsági közleményben is szerepel, a digitális megoldások kulcsfontosságú segítséget jelentenek Európa számára ahhoz, hogy a digitális átalakulás céljához a saját elképzeléseinek megfelelő úton jusson el, a polgárok és a vállalkozások javát szolgálva és összhangban az Unió által vallott értékekkel. E célból alapvető fontosságú, hogy: az emberek élni tudjanak a technológia előnyeivel; a határok nélküli egységes piacon a különböző méretű vállalkozások egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek; a demokratikus értékek és az alapvető jogok érvényre jussanak, a fenntartható, klímasemleges és erőforrás-hatékony gazdaságra való törekvés mellett. Ebben az összefüggésben a rádióspektrum egy olyan alapvető nyilvános erőforrás, amelyet egyre többet használnak számos kereskedelmi és közszolgáltatáshoz.

| (2) | Az uniós rádióspektrum-politikát az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerinti uniós értékekkel összhangban a következő alapjogok tiszteletben tartásával és érvényre juttatásának elősegítésével kell kialakítani és végrehajtani: a véleménynyilvánítás szabadsága, beleértve a véleményalkotás szabadságát és az információk, eszmék megismerésének és közlésének szabadságát tekintet nélkül az országhatárokra, valamint a tömegtájékoztatás szabadsága és sokszínűsége. A tájékoztatás pluralizmusa és az információszabadság biztosítása érdekében ugyanis több gazdasági szereplő számára biztosítani kell a piacra jutást. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós rádióspektrum-politikát az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerinti uniós értékekkel összhangban a következő alapjogok tiszteletben tartásával és érvényre juttatásának elősegítésével kell kialakítani és végrehajtani: a véleménynyilvánítás szabadsága, beleértve a véleményalkotás szabadságát és az információk, eszmék megismerésének és közlésének szabadságát tekintet nélkül az országhatárokra, valamint a tömegtájékoztatás szabadsága és sokszínűsége. A tájékoztatás pluralizmusa és az információszabadság biztosítása érdekében ugyanis több gazdasági szereplő számára biztosítani kell a piacra jutást.

| (3) | A 2009/766/EK bizottsági határozat (3) harmonizálja azokat a műszaki feltételeket, amelyekkel az elektronikus hírközlési szolgáltatások, köztük a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek a 880–915 MHz és a 925–960 MHz frekvenciasávot (a továbbiakban: 900 MHz-es frekvenciasáv), továbbá az 1 710–1 785 MHz és az 1 805–1 880 MHz frekvenciasávot (a továbbiakban: 1 800 MHz-es frekvenciasáv) használhatják az Unióban. Az említett határozat biztosítja a 87/372/EGK tanácsi irányelv (4) 1. cikke (1) bekezdésének való megfelelést az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszereknek a 900 MHz-es sávú GSM-rendszerekkel való együttes működése tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/766/EK bizottsági határozat (3) harmonizálja azokat a műszaki feltételeket, amelyekkel az elektronikus hírközlési szolgáltatások, köztük a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek a 880–915 MHz és a 925–960 MHz frekvenciasávot (a továbbiakban: 900 MHz-es frekvenciasáv), továbbá az 1 710–1 785 MHz és az 1 805–1 880 MHz frekvenciasávot (a továbbiakban: 1 800 MHz-es frekvenciasáv) használhatják az Unióban. Az említett határozat biztosítja a 87/372/EGK tanácsi irányelv (4) 1. cikke (1) bekezdésének való megfelelést az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszereknek a 900 MHz-es sávú GSM-rendszerekkel való együttes működése tekintetében.

| (4) | A 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (5) 6. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok a saját spektrumhozadékuk létrehozása érdekében – a szolgáltatás- és technológiasemlegesség elvével összhangban – kötelesek támogatni az elektronikus hírközlési szolgáltatók által végzett olyan rendszeres hálózatfejlesztéseket, amelyek célja a legújabb, leghatékonyabb technológia bevezetése. Ezért az uniós szabályozási keret célkitűzéseinek megfelelően és az uniós joggal összhangban elő kell segíteni a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv nagy, legalább 5 MHz széles blokkokban történő használatát a következő generációs (5G) földfelszíni, vezeték nélküli rendszerek támogatására. |
| --- | --- |

(4)

A 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (5) 6. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok a saját spektrumhozadékuk létrehozása érdekében – a szolgáltatás- és technológiasemlegesség elvével összhangban – kötelesek támogatni az elektronikus hírközlési szolgáltatók által végzett olyan rendszeres hálózatfejlesztéseket, amelyek célja a legújabb, leghatékonyabb technológia bevezetése. Ezért az uniós szabályozási keret célkitűzéseinek megfelelően és az uniós joggal összhangban elő kell segíteni a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv nagy, legalább 5 MHz széles blokkokban történő használatát a következő generációs (5G) földfelszíni, vezeték nélküli rendszerek támogatására.

| (5) | „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című bizottsági közlemény (6) az összekapcsoltság tekintetében új célokat tűz ki az Unió számára, amelyek a „Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja” című bizottsági közleményben (7) aktualizálásra kerültek. Ezeket a célkitűzéseket a rendkívül nagy kapacitású hálózatok széles körű kiépítése és használatbavétele révén kell elérni. Az „5G Európa számára: cselekvési terv” című bizottsági közlemény (8) uniós szinten összehangolt intézkedéseket határoz meg – ideértve többek között az 5G-s hálózatok által használandó spektrumnak a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport (RSPG) szakvéleménye alapján történő meghatározását és harmonizálását – annak érdekében, hogy 2025-re megvalósuljon a megszakítás nélküli 5G-lefedettség valamennyi városi területen és fő szárazföldi közlekedési útvonalon. |
| --- | --- |

(5)

„Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című bizottsági közlemény (6) az összekapcsoltság tekintetében új célokat tűz ki az Unió számára, amelyek a „Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja” című bizottsági közleményben (7) aktualizálásra kerültek. Ezeket a célkitűzéseket a rendkívül nagy kapacitású hálózatok széles körű kiépítése és használatbavétele révén kell elérni. Az „5G Európa számára: cselekvési terv” című bizottsági közlemény (8) uniós szinten összehangolt intézkedéseket határoz meg – ideértve többek között az 5G-s hálózatok által használandó spektrumnak a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport (RSPG) szakvéleménye alapján történő meghatározását és harmonizálását – annak érdekében, hogy 2025-re megvalósuljon a megszakítás nélküli 5G-lefedettség valamennyi városi területen és fő szárazföldi közlekedési útvonalon.

| (6) | Az 5G-s hálózatok európai bevezetésének spektrumstratégiai ütemterve kapcsán kiadott két, 2016. november 16-i (9) és 2019. január 30-i (10) szakvéleményében az RSPG megállapította, hogy a mobilhálózatok tekintetében már harmonizált valamennyi sáv műszaki és szabályozási feltételeit alkalmassá kell tenni az 5G használatára, beleértve a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávot, amelyeket jelenleg elsősorban a második (GSM), a harmadik (UMTS) és a negyedik (LTE) generációs mobilrendszerek céljára használnak az Unióban. |
| --- | --- |

(6)

Az 5G-s hálózatok európai bevezetésének spektrumstratégiai ütemterve kapcsán kiadott két, 2016. november 16-i (9) és 2019. január 30-i (10) szakvéleményében az RSPG megállapította, hogy a mobilhálózatok tekintetében már harmonizált valamennyi sáv műszaki és szabályozási feltételeit alkalmassá kell tenni az 5G használatára, beleértve a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávot, amelyeket jelenleg elsősorban a második (GSM), a harmadik (UMTS) és a negyedik (LTE) generációs mobilrendszerek céljára használnak az Unióban.

| (7) | A Bizottság 2017. július 14-én a rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) arra, hogy vizsgálja felül a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es sáv földfelszíni, vezeték nélküli, széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatára vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket annak érdekében, hogy e sávok a dolgok internete (IoT) céljaira is használhatók legyenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2017. július 14-én a rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) arra, hogy vizsgálja felül a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es sáv földfelszíni, vezeték nélküli, széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatára vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket annak érdekében, hogy e sávok a dolgok internete (IoT) céljaira is használhatók legyenek.

| (8) | E megbízásnak eleget téve a CEPT 2018. március 13-án elfogadta a 66. számú CEPT-jelentést, amelyben vezeték nélküli IoT-technológiákat azonosított a mobil széles sávú (azaz cellás) hírközlő rendszerekkel összefüggésben, valamint harmonizált műszaki feltételeket határozott meg a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban való használatukra vonatkozóan. A következő IoT-technológiákról van szó: Extended Coverage GSM IoT (bővített lefedettségű GSM alapú IoT, EC-GSM-IoT), LTE Machine Type Communications (LTE alapú, gépi típusú kommunikáció, LTE-MTC), LTE evolved Machine Type Communications (LTE alapú, továbbfejlesztett gépi típusú kommunikáció, LTE-eMTC), valamint Narrowband IoT (keskeny sávú IoT, NB-IoT). A 66. számú CEPT-jelentés azt is megállapítja, hogy az EC-GSM-IoT a 87/372/EGK irányelv szerinti GSM-rendszer szerves része. Következésképpen az EC-GSM-IoT technológia anélkül is megfelel a GSM-rendszerekre vonatkozó műszaki feltételeknek, hogy e feltételeket módosítani kellene. |
| --- | --- |

(8)

E megbízásnak eleget téve a CEPT 2018. március 13-án elfogadta a 66. számú CEPT-jelentést, amelyben vezeték nélküli IoT-technológiákat azonosított a mobil széles sávú (azaz cellás) hírközlő rendszerekkel összefüggésben, valamint harmonizált műszaki feltételeket határozott meg a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban való használatukra vonatkozóan. A következő IoT-technológiákról van szó: Extended Coverage GSM IoT (bővített lefedettségű GSM alapú IoT, EC-GSM-IoT), LTE Machine Type Communications (LTE alapú, gépi típusú kommunikáció, LTE-MTC), LTE evolved Machine Type Communications (LTE alapú, továbbfejlesztett gépi típusú kommunikáció, LTE-eMTC), valamint Narrowband IoT (keskeny sávú IoT, NB-IoT). A 66. számú CEPT-jelentés azt is megállapítja, hogy az EC-GSM-IoT a 87/372/EGK irányelv szerinti GSM-rendszer szerves része. Következésképpen az EC-GSM-IoT technológia anélkül is megfelel a GSM-rendszerekre vonatkozó műszaki feltételeknek, hogy e feltételeket módosítani kellene.

| (9) | A Bizottság 2018. július 12-én a rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján megbízást adott a CEPT-nek arra, hogy vizsgálja felül az uniós szinten harmonizált egyes frekvenciasávokra – többek között a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávra – vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket, és dolgozzon ki a következő generációs (5G) földfelszíni, vezeték nélküli rendszerek számára alkalmas, lehető legkevésbé korlátozó harmonizált műszaki feltételeket. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2018. július 12-én a rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján megbízást adott a CEPT-nek arra, hogy vizsgálja felül az uniós szinten harmonizált egyes frekvenciasávokra – többek között a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávra – vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket, és dolgozzon ki a következő generációs (5G) földfelszíni, vezeték nélküli rendszerek számára alkalmas, lehető legkevésbé korlátozó harmonizált műszaki feltételeket.

| (10) | E megbízásnak eleget téve a CEPT 2019. július 5-én elfogadta a 72. számú CEPT-jelentést (A. jelentés), amelyben megállapította, hogy a 900 MHz-es frekvenciasávon belül a GSM- és a keskeny sávú földfelszíni rendszerek, beleértve a cellás IoT-rendszereket, a belátható jövőben is kereskedelmi forgalomban fognak működni. Ez a jelentés 200 kHz frekvenciaelválasztást ír elő arra az esetre, ha a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban GSM- és keskeny sávú földfelszíni rendszerek működnek, beleértve a cellás IoT-rendszereket is. A jelentés továbbá tájékoztatást nyújt a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv 5G céljaira történő használatának megvalósíthatóságáról, beleértve a GSM-irányelv 900 MHz-es sávra vonatkozó korlátozásait is. |
| --- | --- |

(10)

E megbízásnak eleget téve a CEPT 2019. július 5-én elfogadta a 72. számú CEPT-jelentést (A. jelentés), amelyben megállapította, hogy a 900 MHz-es frekvenciasávon belül a GSM- és a keskeny sávú földfelszíni rendszerek, beleértve a cellás IoT-rendszereket, a belátható jövőben is kereskedelmi forgalomban fognak működni. Ez a jelentés 200 kHz frekvenciaelválasztást ír elő arra az esetre, ha a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban GSM- és keskeny sávú földfelszíni rendszerek működnek, beleértve a cellás IoT-rendszereket is. A jelentés továbbá tájékoztatást nyújt a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv 5G céljaira történő használatának megvalósíthatóságáról, beleértve a GSM-irányelv 900 MHz-es sávra vonatkozó korlátozásait is.

| (11) | E megbízásnak eleget téve a CEPT 2021. július 2-án elfogadta 80. számú CEPT-jelentést (B. jelentés), amelyben harmonizált sávtervet és a blokkszéli maszk koncepcióján alapuló, a lehető legkevésbé korlátozó harmonizált műszaki feltételeket javasolja az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas, keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszereknek a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli együttes működése tekintetében. Ezek a feltételek elengedhetetlenek a technológiasemlegesség 900 MHz-es és 1 800 MHz-es frekvenciasávban történő biztosításához. |
| --- | --- |

(11)

E megbízásnak eleget téve a CEPT 2021. július 2-án elfogadta 80. számú CEPT-jelentést (B. jelentés), amelyben harmonizált sávtervet és a blokkszéli maszk koncepcióján alapuló, a lehető legkevésbé korlátozó harmonizált műszaki feltételeket javasolja az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas, keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszereknek a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli együttes működése tekintetében. Ezek a feltételek elengedhetetlenek a technológiasemlegesség 900 MHz-es és 1 800 MHz-es frekvenciasávban történő biztosításához.

| (12) | A 80. számú CEPT-jelentés meghatároz egy blokkszéli maszkot a nem aktív antennarendszereket használó keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszerekhez, egy másik blokkszéli maszkot pedig az aktív antennarendszereket használó széles sávú földfelszíni rendszerekhez. Ezek a blokkszéli maszkok a GSM-re és az EC-GSM-IoT-ra nem vonatkoznak, ez utóbbiak műszaki leírása az ETSI-szabványokra való hivatkozásokkal történik. Ennek alapján a 80. számú CEPT-jelentés a lehető legkevésbé korlátozó műszaki feltételeket határozza meg az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas, különböző keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszereknek (11) a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli együttes működése tekintetében. Előírja továbbá azokat a feltételeket, amelyek ezeknek a rendszereknek a 900 MHz-es frekvenciasávú GSM-rendszerrel való együttes működésére vonatkoznak, a 87/372/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően. |
| --- | --- |

(12)

A 80. számú CEPT-jelentés meghatároz egy blokkszéli maszkot a nem aktív antennarendszereket használó keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszerekhez, egy másik blokkszéli maszkot pedig az aktív antennarendszereket használó széles sávú földfelszíni rendszerekhez. Ezek a blokkszéli maszkok a GSM-re és az EC-GSM-IoT-ra nem vonatkoznak, ez utóbbiak műszaki leírása az ETSI-szabványokra való hivatkozásokkal történik. Ennek alapján a 80. számú CEPT-jelentés a lehető legkevésbé korlátozó műszaki feltételeket határozza meg az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas, különböző keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszereknek (11) a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli együttes működése tekintetében. Előírja továbbá azokat a feltételeket, amelyek ezeknek a rendszereknek a 900 MHz-es frekvenciasávú GSM-rendszerrel való együttes működésére vonatkoznak, a 87/372/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően.

| (13) | A blokkszéli maszkok a GSM és az EC-GSM-IoT kivételével lefedik a 200 kHz csatorna-sávszélességű keskeny sávú földfelszíni rendszereket. Kiterjednek továbbá a 200 kHz-et meghaladó csatorna-sávszélességű széles sávú földfelszíni rendszerekre is. A keskeny sávú és a széles sávú földfelszíni rendszerek közötti különbségtétel a frekvenciaelválasztás – bizonyos helyzetekben, nemzeti szinten történő – megvalósításához szükséges. E tekintetben a 80. számú CEPT-jelentés frekvenciaelválasztást irányoz elő az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas szomszédos keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszerek névleges csatornaszélei között, valamint a különböző szomszédos, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas keskeny sávú földfelszíni rendszerek, továbbá a GSM és az EC-GSM-IoT névleges csatornaszélei között. A frekvenciaelválasztás megvalósítását tagállami szinten kell kezelni. Különböző megközelítéseket lehet alkalmazni a szomszédos földfelszíni rendszerek spektrumszéleitől és az idevágó nemzeti szabályozástól függően. A 80. számú CEPT-jelentés tartalmaz egy eszköztárat a frekvenciaelválasztás megvalósítására. |
| --- | --- |

(13)

A blokkszéli maszkok a GSM és az EC-GSM-IoT kivételével lefedik a 200 kHz csatorna-sávszélességű keskeny sávú földfelszíni rendszereket. Kiterjednek továbbá a 200 kHz-et meghaladó csatorna-sávszélességű széles sávú földfelszíni rendszerekre is. A keskeny sávú és a széles sávú földfelszíni rendszerek közötti különbségtétel a frekvenciaelválasztás – bizonyos helyzetekben, nemzeti szinten történő – megvalósításához szükséges. E tekintetben a 80. számú CEPT-jelentés frekvenciaelválasztást irányoz elő az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas szomszédos keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszerek névleges csatornaszélei között, valamint a különböző szomszédos, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas keskeny sávú földfelszíni rendszerek, továbbá a GSM és az EC-GSM-IoT névleges csatornaszélei között. A frekvenciaelválasztás megvalósítását tagállami szinten kell kezelni. Különböző megközelítéseket lehet alkalmazni a szomszédos földfelszíni rendszerek spektrumszéleitől és az idevágó nemzeti szabályozástól függően. A 80. számú CEPT-jelentés tartalmaz egy eszköztárat a frekvenciaelválasztás megvalósítására.

| (14) | A 80. számú CEPT-jelentés a lehető legkevésbé korlátozó műszaki feltételeket határozza meg az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszereknek a szomszédos frekvenciasávokban működő rendszerekkel, különösen a vasúti mozgó rádiórendszerekkel (RMR-rendszerekkel) való együttes működése tekintetében. E tekintetben bizonyos esetekben 200 kHz frekvenciaelválasztás alkalmazható az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszer és a frekvenciában szomszédos RMR-rendszer névleges csatornaszélei között. A GSM-rendszerek és az RMR együttes működését nemzeti szinten, a meglévő szabályozási kerettel összhangban kell kezelni. |
| --- | --- |

(14)

A 80. számú CEPT-jelentés a lehető legkevésbé korlátozó műszaki feltételeket határozza meg az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas keskeny sávú és széles sávú földfelszíni rendszereknek a szomszédos frekvenciasávokban működő rendszerekkel, különösen a vasúti mozgó rádiórendszerekkel (RMR-rendszerekkel) való együttes működése tekintetében. E tekintetben bizonyos esetekben 200 kHz frekvenciaelválasztás alkalmazható az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszer és a frekvenciában szomszédos RMR-rendszer névleges csatornaszélei között. A GSM-rendszerek és az RMR együttes működését nemzeti szinten, a meglévő szabályozási kerettel összhangban kell kezelni.

| (15) | E határozat műszaki alapját a 80. számú CEPT-jelentésben meghatározott harmonizált műszaki feltételek képezik. Ezek a 2009/766/EK határozat ETSI-szabványokra való hivatkozásokon alapuló, harmonizált műszaki feltételeit fogják felváltani, miközben biztosítják az említett feltételekkel és azok módosításával való összeegyeztethetőséget is. Ez várhatóan Unió-szerte előmozdítja a jogbiztonságot és a műszaki konvergenciát, támogatva a méretgazdaságosságot a berendezések előállítása terén és az átjárható szolgáltatásokat az egységes piacon. |
| --- | --- |

(15)

E határozat műszaki alapját a 80. számú CEPT-jelentésben meghatározott harmonizált műszaki feltételek képezik. Ezek a 2009/766/EK határozat ETSI-szabványokra való hivatkozásokon alapuló, harmonizált műszaki feltételeit fogják felváltani, miközben biztosítják az említett feltételekkel és azok módosításával való összeegyeztethetőséget is. Ez várhatóan Unió-szerte előmozdítja a jogbiztonságot és a műszaki konvergenciát, támogatva a méretgazdaságosságot a berendezések előállítása terén és az átjárható szolgáltatásokat az egységes piacon.

| (16) | A 900 MHz-es és 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli, a 2009/766/EK határozat hatálya alá tartozó spektrumhasználati jogok tagállamonként eltérőek a kijelölt blokkok mérete, a frekvenciaelrendezés, illetve e jogok időbeli hatálya tekintetében. Ezért az eltérő nemzeti helyzetek és szakpolitikai célkitűzések miatt fenn kell tartani a rugalmasságot az e határozat szerinti harmonizált műszaki feltételek nemzeti szintű alkalmazása tekintetében. A nemzeti szintű rugalmasságot az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 53. cikkével összhangban időben korlátozni kell annak érdekében, hogy a meglévő egyedi spektrumhasználati jogok tekintetében az említett harmonizált műszaki feltételekre való áttérés összehangolt módon mehessen végbe. Az e határozat elfogadását követően újonnan megadott vagy meghosszabbított spektrumhasználati jogoknak meg kell felelniük az említett harmonizált műszaki feltételeknek. Ez előmozdítaná a berendezések és szolgáltatások egész Unióra kiterjedő ökoszisztémáját, ösztönözné az 5G kiépítését mindkét frekvenciasávban, valamint – a GSM-irányelvvel összhangban – biztosítaná a GSM-szolgáltatások folytonosságát. |
| --- | --- |

(16)

A 900 MHz-es és 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli, a 2009/766/EK határozat hatálya alá tartozó spektrumhasználati jogok tagállamonként eltérőek a kijelölt blokkok mérete, a frekvenciaelrendezés, illetve e jogok időbeli hatálya tekintetében. Ezért az eltérő nemzeti helyzetek és szakpolitikai célkitűzések miatt fenn kell tartani a rugalmasságot az e határozat szerinti harmonizált műszaki feltételek nemzeti szintű alkalmazása tekintetében. A nemzeti szintű rugalmasságot az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 53. cikkével összhangban időben korlátozni kell annak érdekében, hogy a meglévő egyedi spektrumhasználati jogok tekintetében az említett harmonizált műszaki feltételekre való áttérés összehangolt módon mehessen végbe. Az e határozat elfogadását követően újonnan megadott vagy meghosszabbított spektrumhasználati jogoknak meg kell felelniük az említett harmonizált műszaki feltételeknek. Ez előmozdítaná a berendezések és szolgáltatások egész Unióra kiterjedő ökoszisztémáját, ösztönözné az 5G kiépítését mindkét frekvenciasávban, valamint – a GSM-irányelvvel összhangban – biztosítaná a GSM-szolgáltatások folytonosságát.

| (17) | Ennek a határozatnak ezért a 2009/766/EK bizottsági határozat helyébe kell lépnie. Az egyértelmű jogi helyzet megteremtése érdekében a 2009/766/EK bizottsági határozatot célszerű hatályon kívül helyezni. Az említett határozat mellékletének és azon vonatkozó rendelkezésének, amely lehetővé teszi, hogy a mellékletben fel nem sorolt más rendszerek használják a spektrumot a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban, egy átmeneti időszakra továbbra is alkalmazandónak kell maradnia. |
| --- | --- |

(17)

Ennek a határozatnak ezért a 2009/766/EK bizottsági határozat helyébe kell lépnie. Az egyértelmű jogi helyzet megteremtése érdekében a 2009/766/EK bizottsági határozatot célszerű hatályon kívül helyezni. Az említett határozat mellékletének és azon vonatkozó rendelkezésének, amely lehetővé teszi, hogy a mellékletben fel nem sorolt más rendszerek használják a spektrumot a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban, egy átmeneti időszakra továbbra is alkalmazandónak kell maradnia.

| (18) | A tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a nem uniós országok közötti, határövezeti koordinációs megállapodásokra lehet szükség az (EU) 2018/1972 irányelv 28. cikkével összhangban a káros zavarás elkerülése, továbbá a spektrumhatékonyság növelése és a spektrumhasználat széttagoltságának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a nem uniós országok közötti, határövezeti koordinációs megállapodásokra lehet szükség az (EU) 2018/1972 irányelv 28. cikkével összhangban a káros zavarás elkerülése, továbbá a spektrumhatékonyság növelése és a spektrumhasználat széttagoltságának csökkentése érdekében.

| (19) | E határozat vonatkozásában a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv „kijelölésének és rendelkezésre bocsátásának” fogalma a következő lépéseket jelenti: i. a frekvenciafelosztásra vonatkozó nemzeti jogi keret kiigazítása annak érdekében, hogy az kiterjedjen e sávoknak az e határozatban megállapított harmonizált műszaki feltételeknek megfelelően tervezett használatára; ii. minden olyan szükséges intézkedés kezdeményezése, amely a szükséges mértékben biztosítja a sávokon belül már meglévő használattal való együttes működést; iii. a megfelelő intézkedések kezdeményezése e sávoknak az uniós szinten alkalmazandó jogi kerettel és azon belül az e határozat szerinti harmonizált műszaki feltételekkel összhangban álló használata lehetővé tétele céljából, szükség esetén az érdekelt felekkel folytatott konzultáció indításával. |
| --- | --- |

(19)

E határozat vonatkozásában a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv „kijelölésének és rendelkezésre bocsátásának” fogalma a következő lépéseket jelenti: i. a frekvenciafelosztásra vonatkozó nemzeti jogi keret kiigazítása annak érdekében, hogy az kiterjedjen e sávoknak az e határozatban megállapított harmonizált műszaki feltételeknek megfelelően tervezett használatára; ii. minden olyan szükséges intézkedés kezdeményezése, amely a szükséges mértékben biztosítja a sávokon belül már meglévő használattal való együttes működést; iii. a megfelelő intézkedések kezdeményezése e sávoknak az uniós szinten alkalmazandó jogi kerettel és azon belül az e határozat szerinti harmonizált műszaki feltételekkel összhangban álló használata lehetővé tétele céljából, szükség esetén az érdekelt felekkel folytatott konzultáció indításával.

| (20) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat megállapítja a 87/372/EGK irányelvnek megfelelően a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv rendelkezésre állásának és hatékony használatának harmonizált műszaki feltételeit az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek tekintetében.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

| a) | „GSM-rendszer”: az ETSI szabványaiban, különösen az EN 301 502, az EN 301 511 és az EN 301 908-18 szabványban meghatározott elektronikus hírközlő hálózat, ideértve a bővített lefedettségű GSM alapú IoT-t (EC-GSM-IoT) is; |
| --- | --- |

a)

„GSM-rendszer”: az ETSI szabványaiban, különösen az EN 301 502, az EN 301 511 és az EN 301 908-18 szabványban meghatározott elektronikus hírközlő hálózat, ideértve a bővített lefedettségű GSM alapú IoT-t (EC-GSM-IoT) is;

| b) | „900 MHz-es sáv”: a 880–915 MHz és a 925–960 MHz sáv; |
| --- | --- |

b)

„900 MHz-es sáv”: a 880–915 MHz és a 925–960 MHz sáv;

| c) | „1 800 MHz-es sáv”: az 1 710–1 785 MHz és az 1 805–1 880 MHz sáv. |
| --- | --- |

c)

„1 800 MHz-es sáv”: az 1 710–1 785 MHz és az 1 805–1 880 MHz sáv.

3. cikk

(1)   A 87/372/EGK irányelv 1. cikke (1) bekezdésének értelmében vett, a GSM-rendszerekkel a 900 MHz-es sávban együttes működésre képes, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszereknek az e határozat elfogadásától számított 30 hónapon belül meg kell felelniük a mellékletben meghatározott paramétereknek.

(2)   A tagállamok az e határozat elfogadásától számított 30 hónapon belül nem kizárólagos jelleggel kijelölik és rendelkezésre bocsátják az 1 800 MHz-es frekvenciasávot a következők számára:

| a) | GSM-rendszerek; valamint |
| --- | --- |

a)

GSM-rendszerek; valamint

| b) | elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek, a mellékletben megállapított paramétereknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek, a mellékletben megállapított paramétereknek megfelelően.

4. cikk

A tagállamok a 3. cikk (1) bekezdésében és a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett GSM-rendszerek és földfelszíni rendszerek működésének lehetővé tétele céljából előmozdítják a határövezeti koordinációs megállapodások létrejöttét, figyelemmel a meglévő szabályozási eljárásokra és jogokra, valamint a vonatkozó nemzetközi megállapodásokra, az uniós joggal összhangban.

5. cikk

A tagállamok biztosítják a szomszédos sávokban üzemelő rendszerek kellő védelmét a 3. cikk (1) bekezdésében és a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett földfelszíni rendszerekkel szemben.

6. cikk

A tagállamok folyamatosan felülvizsgálják a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es sáv használatát ezek hatékony használatának biztosítása érdekében, és amint szükséges, jelentést tesznek a Bizottságnak e határozat felülvizsgálatának esetleges szükségességéről, az uniós joggal összhangban.

7. cikk

A 2009/766/EK határozat hatályát veszti. A határozat 5. cikkét és mellékletét e határozat elfogadásától számított 30 hónapig továbbra is alkalmazni kell.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 7-én.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 321., 2018.12.17., 36. o.

1

(2)  
  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 2009/766/EK határozata (2009. október 16.) a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról (HL L 274., 2009.10.20., 32. o.). Ezt a határozatot a 2011/251/EK és az (EU) 2018/637 bizottsági határozat módosította. Ez utóbbi módosító aktus a dolgok internetére vonatkozó harmonizált műszaki feltételekkel foglalkozik.

3

(4)  A Tanács irányelve (1987. június 25.) a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról (HL L 196., 1987.7.17., 85. o.). Ezt az irányelvet a 2009/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosította.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

5

(6)  COM(2016) 587.

6

(7)  COM(2021) 118 final.

7

(8)  COM(2016) 588.

8

(9)  A
  „Strategic Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)”
  (Az 5G-s hálózatok európai bevezetésének stratégiai ütemterve: Szakvélemény a következő generációs [5G-s] vezeték nélküli rendszerek spektrummal kapcsolatos vonatkozásairól – az RSPG első szakvéleménye az 5G-ről) című, 2016. november 9-i RSPG16-032 végleges dokumentum.

9

„Strategic Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)”

(10)  A
  „Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)”
  (Az 5G-s hálózatok európai bevezetésének spektrumstratégiai ütemterve: Szakvélemény az 5G bevezetésével kapcsolatos kihívásokról – az RSPG harmadik szakvéleménye az 5G-ről) című, 2019. január 30-i RSPG19-007 végleges dokumentum.

10

„Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)”

(11)  Beleértve az UMTS-t is, a 87/372/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

12

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A 3. CIKKBEN EMLÍTETT PARAMÉTEREK

1.   Fogalommeghatározások

„
  Aktív antennarendszer (AAS)
  ”: bázisállomás és antennarendszer olyan együttese, amelyben az amplitúdó és/vagy az antennaelemek közötti fázis folyamatosan állítható, ami a rádiós környezet rövid idejű változásainak megfelelően változó antennakarakterisztikát eredményez. Ez nem foglalja magában a hosszabb időtartamú sugárnyaláb-formálást, például az antenna rögzített mértékű, lefelé irányuló elektromos megdöntését. Az AAS-bázisállomások esetében az antennarendszer a bázisállomás-rendszer vagy -termék beépített részét képezi.

„
  Nem aktív antennarendszer (nem-AAS)
  ”: bázisállomás és antennarendszer olyan együttese, amely egy vagy több olyan antennacsatlakozóval rendelkezik, amelyek rádióhullámok sugárzása céljából egy vagy több különállóan tervezett passzív antennaelemhez kapcsolódnak. Az antennaelemekre juttatott jel amplitúdója és fázisa nem állítható folyamatosan a rádiós környezet rövid idejű változásainak megfelelően.

„
  Kisugárzott egyenértékű izotrop teljesítmény (EIRP)
  ”: az antennára juttatott teljesítmény és az adott irányban az izotrop antennára vonatkoztatott nyereség (izotrop vagy abszolút nyereség) szorzata.

„
  Teljes kisugárzott teljesítmény (TRP)
  ”: az összetett antenna által kisugárzott teljesítmény nagyságát határozza meg. Az antennarendszer bemenetére juttatott teljes vezetett teljesítménynek az antennarendszer veszteségeivel csökkentett értékével egyenlő. A TRP a tér minden irányába kisugárzott teljesítménynek az alábbi képlettel számított integrálja:

Image 1

ahol P(θ,φ) az antennarendszer által a (θ,φ) irányba kisugárzott, az alábbi képlettel számított teljesítmény:

Image 2

ahol PTx az antennarendszer bemenetére juttatott (wattban mért) vezetett teljesítmény, a g(θ,φ) pedig az antennarendszer (θ, φ) irányú nyeresége.

„
  Keskeny sávú rendszer
  ”: 200 kHz-es csatornán működő, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszer (1), az összes GSM-rendszer kivételével.

„
  Széles sávú rendszer
  ”: 200 kHz-es sávszélességet meghaladó csatornán működő, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszer (2).

2.   Frekvenciaelrendezés

A 900 MHz-es sávban a frekvenciaelrendezés a következő:

| 1. | A duplex üzemmód a frekvenciaosztásos duplex (FDD). A duplex távolság 45 MHz úgy, hogy a végfelhasználói állomás adása („900 MHz-es felmenő irányú FDD”) a sáv 880 MHz-nél kezdődő és 915 MHz-nél végződő alsó részébe („900 MHz-es alsó sáv”), a bázisállomás adása („900 MHz-es lemenő irányú FDD”) pedig a sáv 925 MHz-nél kezdődő és 960 MHz-nél végződő felső részébe („900 MHz-es felső sáv”) esik. |
| --- | --- |

1.

A duplex üzemmód a frekvenciaosztásos duplex (FDD). A duplex távolság 45 MHz úgy, hogy a végfelhasználói állomás adása („900 MHz-es felmenő irányú FDD”) a sáv 880 MHz-nél kezdődő és 915 MHz-nél végződő alsó részébe („900 MHz-es alsó sáv”), a bázisállomás adása („900 MHz-es lemenő irányú FDD”) pedig a sáv 925 MHz-nél kezdődő és 960 MHz-nél végződő felső részébe („900 MHz-es felső sáv”) esik.

| 2. | A kijelölt blokkok méretének általában lehetővé kell tennie legalább 5 MHz egybefüggő spektrumhoz való hozzáférést. Ha ennél kisebb blokkokat jelölnek ki, a blokkméretnek 200 kHz egész számú többszörösének kell lennie. |
| --- | --- |

2.

A kijelölt blokkok méretének általában lehetővé kell tennie legalább 5 MHz egybefüggő spektrumhoz való hozzáférést. Ha ennél kisebb blokkokat jelölnek ki, a blokkméretnek 200 kHz egész számú többszörösének kell lennie.

| 3. | A 900 MHz-es alsó sáv vagy annak részei használhatók csak felmenő irányú üzemre (3) a 900 MHz-es felső sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül. |
| --- | --- |

3.

A 900 MHz-es alsó sáv vagy annak részei használhatók csak felmenő irányú üzemre (3) a 900 MHz-es felső sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül.

| 4. | A 900 MHz-es felső sáv vagy annak részei használhatók csak lemenő irányú üzemre (4) a 900 MHz-es alsó sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül. |
| --- | --- |

4.

A 900 MHz-es felső sáv vagy annak részei használhatók csak lemenő irányú üzemre (4) a 900 MHz-es alsó sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül.

| 5. | A bázisállomások és a végfelhasználói állomások adásainak meg kell felelniük a 4., 5., illetve 6. szakaszban meghatározott műszaki feltételeknek.
  Az 1 800 MHz-es sávban a frekvenciaelrendezés a következő: |
| --- | --- |

5.

A bázisállomások és a végfelhasználói állomások adásainak meg kell felelniük a 4., 5., illetve 6. szakaszban meghatározott műszaki feltételeknek.

Az 1 800 MHz-es sávban a frekvenciaelrendezés a következő:

| 6. | A duplex üzemmód a frekvenciaosztásos duplex (FDD). A duplex távolság 95 MHz úgy, hogy a végfelhasználói állomás adása („1 800 MHz-es felmenő irányú FDD”) a sáv 1 710 MHz-nél kezdődő és 1 785 MHz-nél végződő alsó részébe („1 800 MHz-es alsó sáv”), a bázisállomás adása („1 800 MHz-es lemenő irányú FDD”) pedig a sáv 1 805 MHz-nél kezdődő és 1 880 MHz-nél végződő felső részébe („1 800 MHz-es felső sáv”) esik. |
| --- | --- |

6.

A duplex üzemmód a frekvenciaosztásos duplex (FDD). A duplex távolság 95 MHz úgy, hogy a végfelhasználói állomás adása („1 800 MHz-es felmenő irányú FDD”) a sáv 1 710 MHz-nél kezdődő és 1 785 MHz-nél végződő alsó részébe („1 800 MHz-es alsó sáv”), a bázisállomás adása („1 800 MHz-es lemenő irányú FDD”) pedig a sáv 1 805 MHz-nél kezdődő és 1 880 MHz-nél végződő felső részébe („1 800 MHz-es felső sáv”) esik.

| 7. | A kijelölt blokkok méretének általában lehetővé kell tennie legalább 5 MHz egybefüggő spektrumhoz való hozzáférést. Ha ennél kisebb blokkokat jelölnek ki, a blokkméretnek 200 kHz egész számú többszörösének kell lennie. |
| --- | --- |

7.

A kijelölt blokkok méretének általában lehetővé kell tennie legalább 5 MHz egybefüggő spektrumhoz való hozzáférést. Ha ennél kisebb blokkokat jelölnek ki, a blokkméretnek 200 kHz egész számú többszörösének kell lennie.

| 8. | Az 1 800 MHz-es alsó sáv vagy annak részei használhatók csak felmenő irányú üzemre3 az 1 800 MHz-es felső sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül. |
| --- | --- |

8.

Az 1 800 MHz-es alsó sáv vagy annak részei használhatók csak felmenő irányú üzemre3 az 1 800 MHz-es felső sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül.

| 9. | Az 1 800 MHz-es felső sáv vagy annak részei használhatók csak lemenő irányú üzemre4 az 1 800 MHz-es alsó sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül. |
| --- | --- |

9.

Az 1 800 MHz-es felső sáv vagy annak részei használhatók csak lemenő irányú üzemre4 az 1 800 MHz-es alsó sávon belüli spektrummal való párosítás nélkül.

| 10. | A bázisállomások és a végfelhasználói állomások adásainak meg kell felelniük a 4., 5., illetve 6. szakaszban meghatározott műszaki feltételeknek. |
| --- | --- |

10.

A bázisállomások és a végfelhasználói állomások adásainak meg kell felelniük a 4., 5., illetve 6. szakaszban meghatározott műszaki feltételeknek.

3.   Frekvenciaelválasztás

A frekvenciaelválasztásra azért van szükség, hogy két- vagy többoldalú frekvenciakoordinációs megállapodások hiányában biztosítsák a szomszédos rendszerek együttes működését, anélkül, hogy az ilyen rendszerek üzemeltetői közötti megállapodás esetén kizárnák a kevésbé szigorú műszaki paramétereket.

Frekvenciakoordináció hiányában 200 kHz frekvenciaelválasztást kell alkalmazni az alábbi szomszédos rendszerek névleges csatornaszélei között:

| 1. | egy keskeny sávú rendszer és egy széles sávú rendszer, mindkettő megfelel a blokkszéli maszknak (5); |
| --- | --- |

1.

egy keskeny sávú rendszer és egy széles sávú rendszer, mindkettő megfelel a blokkszéli maszknak (5);

| 2. | két különböző típusú keskeny sávú rendszer, mindkettő megfelel a blokkszéli maszknak; |
| --- | --- |

2.

két különböző típusú keskeny sávú rendszer, mindkettő megfelel a blokkszéli maszknak;

| 3. | egy GSM-rendszer és vagy egy keskeny sávú rendszer, vagy egy széles sávú rendszer, mely utóbbiak közül mindkettő megfelel a blokkszéli maszknak. |
| --- | --- |

3.

egy GSM-rendszer és vagy egy keskeny sávú rendszer, vagy egy széles sávú rendszer, mely utóbbiak közül mindkettő megfelel a blokkszéli maszknak.

Az adott széles sávú rendszer védősávi alkalmazási módjában (6) működő keskeny sávú rendszer esetében legalább 200 kHz frekvenciaelválasztást kell alkalmazni a keskeny sávú rendszer csatornaszéle és az üzemeltető blokkjának széle között, figyelembe véve az üzemeltetők blokkjainak szélei között meglévő védősávokat vagy a működési sáv (más szolgálatokkal frekvenciában szomszédos) szélét. Ez a keskeny sávú rendszer csak az adott széles sávú rendszer legalább 10 MHz-es csatorna-sávszélességeiben működhet.

Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek és a vasúti mozgó rádiórendszerek (7) kiépítésével kapcsolatos nemzeti körülményektől függően 200 kHz frekvenciaelválasztás alkalmazható e rendszerek névleges csatornaszélei között a 925 MHz-es frekvenciahatáron a következő esetekben:

| a) | egy 200 kHz-es csatornán működő olyan vasúti mozgó rádiórendszer, amely frekvenciában egy széles sávú rendszerrel szomszédos; |
| --- | --- |

a)

egy 200 kHz-es csatornán működő olyan vasúti mozgó rádiórendszer, amely frekvenciában egy széles sávú rendszerrel szomszédos;

| b) | egy 200 kHz-nél szélesebb csatornán működő olyan vasúti mozgó rádiórendszer, amely frekvenciában egy keskeny sávú rendszerrel szomszédos; |
| --- | --- |

b)

egy 200 kHz-nél szélesebb csatornán működő olyan vasúti mozgó rádiórendszer, amely frekvenciában egy keskeny sávú rendszerrel szomszédos;

| c) | egy 200 kHz-es csatornán működő olyan vasúti mozgó rádiórendszer, amely frekvenciában egy eltérő típusú keskeny sávú rendszerrel szomszédos. |
| --- | --- |

c)

egy 200 kHz-es csatornán működő olyan vasúti mozgó rádiórendszer, amely frekvenciában egy eltérő típusú keskeny sávú rendszerrel szomszédos.

A 200 kHz-es frekvenciaelválasztás megvalósítását nemzeti szinten kell kezelni (8) a hatékony spektrumhasználat biztosítása céljából.

4.   Bázisállomásokra vonatkozó műszaki feltételek – blokkszéli maszk

A bázisállomásokra vonatkozó, blokkszéli maszk (BEM) néven említett, ebben a szakaszban ismertetett műszaki paraméterek – a szomszédos elektronikus hírközlő hálózatok üzemeltetői közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodások hiányában – elengedhetetlenek az ilyen szomszédos hálózatok együttes működésének biztosításához. A BEM-ek a rádióspektrum-használati jogokhoz kapcsolódó műszaki feltételekkel és az ilyen jogokat élvező rádióspektrum-használók közötti zavarás elkerülésével függenek össze.

A 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasávban működő elektronikus hírközlő hálózatok üzemeltetői két- vagy többoldalú megállapodás alapján kevésbé szigorú műszaki paramétereket is alkalmazhatnak, feltéve, hogy továbbra is megfelelnek az egyéb szolgálatok, alkalmazások vagy hálózatok védelme céljából alkalmazandó műszaki feltételeknek, valamint a határövezeti koordinációból eredő kötelezettségeiknek.

A BEM olyan sugárzási maszk, amely a teljesítményszinteket az üzemeltető számára kijelölt (vagy engedélyezett) spektrumblokk széléhez viszonyított frekvencia függvényében határozza meg. A BEM több elemből tevődik össze, lásd az 1. táblázatot.

Az alapkövetelményi teljesítmény-határérték biztosítja a 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasávon belüli többi üzemeltető spektrumának védelmét. A kiegészítő alapkövetelményi teljesítmény-határérték egy sávon kívüli határérték, amely biztosítja a 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasávon kívüli szolgálatok és alkalmazások spektrumának védelmét. Az átmeneti tartomány teljesítmény-határértéke lehetőséget ad arra, hogy a teljesítményszintek a blokkon belüli teljesítmény-határértékről az alapkövetelményi teljesítmény-határértékre csökkenjenek, és biztosítja a szomszédos blokkokban lévő üzemeltetőkkel való együttes működést.

Az e mellékletben meghatározott BEM-ek a GSM-rendszerekre nem vonatkoznak.

1. táblázat

A BEM-elemek meghatározása

| BEM-elem | Meghatározás |
| --- | --- |
| Blokkon belül | Kijelölt spektrumblokk, amelyre a BEM vonatkozik. |
| Alapkövetelmény | A 900 MHz-es vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávon belül az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekhez használt spektrum, nem beleértve az érintett üzemeltetői blokkot és a megfelelő átmeneti tartományokat. |
| Átmeneti tartomány | Üzemeltetői blokkal szomszédos spektrum. |
| Kiegészítő alapkövetelmény | A 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasávval szomszédos sávokon belüli spektrum, amelyben más szolgálatok védelmét szolgáló egyedi teljesítmény-határértékek érvényesek. |

BEM-elem

Meghatározás

Blokkon belül

Kijelölt spektrumblokk, amelyre a BEM vonatkozik.

Alapkövetelmény

A 900 MHz-es vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávon belül az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekhez használt spektrum, nem beleértve az érintett üzemeltetői blokkot és a megfelelő átmeneti tartományokat.

Átmeneti tartomány

Üzemeltetői blokkal szomszédos spektrum.

Kiegészítő alapkövetelmény

A 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasávval szomszédos sávokon belüli spektrum, amelyben más szolgálatok védelmét szolgáló egyedi teljesítmény-határértékek érvényesek.

Az 1. ábra a 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasáv esetében alkalmazandó általános BEM-et mutatja be.

Image 3

A nem-AAS és az AAS teljesítmény-határértékei külön-külön vannak megadva. Nem-AAS esetében a teljesítmény-határértékek az átlagos EIRP-re, AAS esetében az átlagos TRP-re vonatkoznak. Az átlagos EIRP-t és az átlagos TRP-t egy adott időtartamra és egy adott frekvenciasáv-szélességre átlagolva kell mérni. Az időtartományban az átlagos EIRP- vagy az átlagos TRP-értéket a jelburstök aktív időtartamára vonatkozó átlagolás adja, ami a teljesítményszabályozó egyetlen beállításának felel meg. A frekvenciatartományban az átlagos EIRP- vagy az átlagos TRP-értéket a lenti 3., 4. és 5. táblázatban meghatározott frekvenciasáv-szélességnek megfelelően kell mérni. Általánosságban és eltérő rendelkezés hiányában a BEM teljesítmény-határértékek az adott eszköz által kisugározott összegzett teljesítménynek felelnek meg, minden adóantennát beleértve, kivéve a nem-AAS-bázisállomásokra vonatkozó alapkövetelményi, átmeneti és kiegészítő alapkövetelményi teljesítmény-határértékek esetében, azok ugyanis antennánként vannak megadva.

A nem-AAS-bázisállomásokra megállapított műszaki feltételek a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávot egyaránt használó, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekre vonatkoznak. Az AAS-bázisállomásokra megállapított műszaki feltételek az 1 800 MHz-es frekvenciasávot használó, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerekre vonatkoznak. Az AAS-bázisállomások nem használhatók a 900 MHz-es frekvenciasávban.

Megfelelő zavarcsökkentő technikák alkalmazása esetén a 900 MHz-es vagy az 1 800 MHz-es frekvenciasávban működő berendezésekre az alábbiakban meghatározottaktól eltérő műszaki paraméterek is alkalmazhatók. Ezeknek a zavarcsökkentő technikáknak meg kell felelniük a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9), és legalább az említett irányelvben meghatározott alapvető követelmények által biztosított védelmi szintet kell nyújtaniuk.

2. táblázat

Nem-AAS- és AAS-bázisállomásokra vonatkozó, blokkon belüli teljesítmény-határértékek

| BEM-elem | Nem-AAS-re vonatkozó EIRP-határérték | AAS-re vonatkozó TRP-határérték (csak az 1 800 MHz-es frekvenciasávra) |
| --- | --- | --- |
| Blokkon belül | Nem kötelező.
  Amennyiben egy tagállam felső határértéket határoz meg, széles sávú rendszer esetében antennánként 63 dBm/(5 MHz) és 67 dBm/(5 MHz) közötti érték, keskeny sávú rendszer esetében pedig antennánként 60 dBm/(200 kHz) és 69 dBm/(200 kHz) közötti érték alkalmazható. | Nem kötelező.
  Amennyiben egy tagállam felső határértéket határoz meg, cellánként 58 dBm/(5 MHz) érték (*1) alkalmazható. |

BEM-elem

Nem-AAS-re vonatkozó EIRP-határérték

AAS-re vonatkozó TRP-határérték (csak az 1 800 MHz-es frekvenciasávra)

Blokkon belül

Nem kötelező.

Amennyiben egy tagállam felső határértéket határoz meg, széles sávú rendszer esetében antennánként 63 dBm/(5 MHz) és 67 dBm/(5 MHz) közötti érték, keskeny sávú rendszer esetében pedig antennánként 60 dBm/(200 kHz) és 69 dBm/(200 kHz) közötti érték alkalmazható.

Nem kötelező.

Amennyiben egy tagállam felső határértéket határoz meg, cellánként 58 dBm/(5 MHz) érték (*1) alkalmazható.

Magyarázat a 2. táblázathoz

Azon helyszínek esetében, amelyeknél a szomszédos szolgálatokkal való koordinációs eljárás alkalmazandó, a tagállamok felső határértéket állapíthatnak meg a kisugárzott teljesítményre vonatkozóan.

3. táblázat

Nem-AAS- és AAS-bázisállomásokra vonatkozó alapkövetelményi teljesítmény-határértékek

| BEM-elem | Frekvenciatartomány | Nem-AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos EIRP-határérték antennánként | AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos TRP-határérték cellánként (csak az 1 800 MHz-es frekvenciasávra)  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alapkövetelmény | Lemenő irányú FDD-blokkok | +3 dBm/MHz | –6 dBm/MHz |

BEM-elem

Frekvenciatartomány

Nem-AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos EIRP-határérték antennánként

AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos TRP-határérték cellánként (csak az 1 800 MHz-es frekvenciasávra)  (*2)

Alapkövetelmény

Lemenő irányú FDD-blokkok

+3 dBm/MHz

–6 dBm/MHz

4. táblázat

Átmeneti tartomány teljesítmény-határértékei nem-AAS- és AAS-bázisállomások esetében

| BEM-elem | Frekvenciatartomány | Nem-AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos EIRP-határérték antennánként
   (*3) | AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos TRP-határérték cellánként (csak az 1 800 MHz-es frekvenciasávra)  (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Átmeneti tartomány | 0–0,2 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 32,4 dBm/(0,2 MHz) | 17,4 dBm/(0,2 MHz) |
| 0,2–1 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 13,8 dBm/(0,8 MHz) | 4,7 dBm/(0,8 MHz) |
| 1–5 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 5 dBm/MHz | –4 dBm/MHz |
| 5–10 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 12 dBm/(5 MHz) | 3 dBm/(5 MHz) |

BEM-elem

Frekvenciatartomány

Nem-AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos EIRP-határérték antennánként
   (*3)

AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos TRP-határérték cellánként (csak az 1 800 MHz-es frekvenciasávra)  (*4)

Átmeneti tartomány

0–0,2 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

32,4 dBm/(0,2 MHz)

17,4 dBm/(0,2 MHz)

0,2–1 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

13,8 dBm/(0,8 MHz)

4,7 dBm/(0,8 MHz)

1–5 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

5 dBm/MHz

–4 dBm/MHz

5–10 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

12 dBm/(5 MHz)

3 dBm/(5 MHz)

5. táblázat

Nem-AAS-bázisállomásokra vonatkozó kiegészítő alapkövetelményi teljesítmény-határértékek

| BEM-elem | Alkalmazandó frekvenciatartomány | Nem-AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos EIRP-határérték antennánként
   (*5)
   (*6) |
| --- | --- | --- |
| Kiegészítő alapkövetelmény | 0–0,2 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 32,4 dBm/(0,2 MHz) |
| 0,2–1 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 13,8 dBm/(0,8 MHz) |
| 1–5 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 5 dBm/MHz |
| 5–10 MHz tartomány a blokk szélétől számítva | 12 dBm/(5 MHz) |
| > 10 MHz tartomány a blokk szélétől számítva  (*7) | 3 dBm/MHz |

BEM-elem

Alkalmazandó frekvenciatartomány

Nem-AAS-re vonatkozó legnagyobb átlagos EIRP-határérték antennánként
   (*5)
   (*6)

Kiegészítő alapkövetelmény

0–0,2 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

32,4 dBm/(0,2 MHz)

0,2–1 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

13,8 dBm/(0,8 MHz)

1–5 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

5 dBm/MHz

5–10 MHz tartomány a blokk szélétől számítva

12 dBm/(5 MHz)

> 10 MHz tartomány a blokk szélétől számítva  (*7)

3 dBm/MHz

Magyarázat az 5. táblázathoz

Az 5. táblázat csak a sávon kívüli tartományra vonatkozik, összhangban az 1. ábrával és az 1. táblázattal. Ez azt jelenti, hogy az alkalmazandó frekvenciatartomány teljes egészében a sávon kívüli tartományba esik.

Az AAS-bázisállomások esetében a 3. és 4. táblázatban megadott, blokkon kívüli határértékek értelemszerűen a sávon kívüli tartományra is vonatkoznak a sáv szélétől számított 0–10 MHz tartományban, figyelembe véve a kijelölt spektrumblokk helyzetét.

5.   Egyéb feltételek

A 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasáv bázisállomásainak mellékhullámsugárzás-tartománya az adott sáv szélétől számított 10 MHz frekvenciatávolságnál kezdődik (10).

Az AAS-t használó, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek nem kaphatnak nagyobb védelmet a szomszédos sávokban lévő rendszerekkel szemben, mint a nem-AAS-t használó, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek.

6.   Végfelhasználói állomásokra vonatkozó műszaki feltételek

Az AAS végfelhasználói állomások sem a 900 MHz-es, sem az 1 800 MHz-es frekvenciasávban nem használhatók.

6. táblázat

A végfelhasználói állomásokra vonatkozó, blokkon belüli teljesítmény-határérték

| BEM-elem | Legnagyobb átlagos teljesítmény-határérték
   (*8) |
| --- | --- |
| Blokkon belül | 25 dBm  (*9) |

BEM-elem

Legnagyobb átlagos teljesítmény-határérték
   (*8)

Blokkon belül

25 dBm  (*9)

---

(1)  Ilyen rendszerre példa az NB-IoT.

1

(2)  Ilyen rendszerek például: az LTE, beleértve az LTE alapú, gépi típusú kommunikációt és az LTE alapú, továbbfejlesztett gépi típusú kommunikációt, az UMTS, a WiMAX, az 5G új rádió.

2

(3)  Például kiegészítő felmenő irányú összeköttetés.

3

(4)  Például kiegészítő lemenő irányú összeköttetés.

4

(5)  Lásd e melléklet 4. szakaszát.

5

(6)  Azaz a széles sávú rendszerhez használt frekvenciablokk oldalán.

6

(7)  A vasúti mozgó rádió a vasúti világméretű mobiltávközlő rendszerből (GSM-R) és annak utódaiból áll, beleértve a jövőbeni vasúti mobilhírközlő rendszert (FRMCS). A vasúti mozgó rádiórendszerek számára rendelkezésre álló harmonizált spektrum az (EU) 2021/1730 bizottsági határozat hatálya alá tartozik.

7

(8)  A 80. számú CEPT-jelentés eszköztárat tartalmaz az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas különböző földfelszíni rendszerek frekvenciaelválasztásának megvalósítására.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/53/EU irányelve (2014. április 16.) a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról és az 1999/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2014.5.22., 62. o.).

9

(*1)  Többszektoros bázisállomások esetében a kisugárzott teljesítményre vonatkozó határérték minden egyes szektorra alkalmazandó.

*1

(*2)  Többszektoros bázisállomások esetében a kisugárzott teljesítményre vonatkozó határérték minden egyes szektorra alkalmazandó.

*2

(*3)  A nem-AAS-re vonatkozó EIRP-határértékek nemzeti szinten enyhíthetők, amennyiben arról az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek valamennyi érintett üzemeltetője megállapodik, vagy ha ez összhangban van a már meglévő nemzeti szintű végrehajtással.

*3

(*4)  Többszektoros bázisállomások esetében a kisugárzott teljesítményre vonatkozó határérték minden egyes szektorra alkalmazandó.

*4

(*5)  Amennyiben a szomszédos szolgálatok, alkalmazások és hálózatok továbbra is védettek maradnak 960 MHz felett, 1 805 MHz alatt és 1 880 MHz felett, a nem-AAS-bázisállomásokra nemzeti szinten eseti jelleggel magasabb EIRP-határértékek is alkalmazhatók. Nevezetesen a) a sáv szélétől számított 0–0,2 MHz tartományban legfeljebb 6 dB-lel magasabb EIRP-határértékek megengedettek a keskeny sávú rendszer 49 dBm/(200 kHz)-et meghaladó (azaz legfeljebb 55 dBm/(200 kHz)) blokkon belüli vezetett teljesítményének támogatására, b) a sáv szélétől számított 0–10 MHz tartományban pedig legfeljebb 11 dB-lel magasabb EIRP-határértékek megengedettek a 18 dBi-t meghaladó (azaz legfeljebb 29 dBi) antennanyereség támogatására.

*5

(*6)  Amennyiben a szomszédos szolgálatok, alkalmazások és hálózatok továbbra is védettek maradnak 925 MHz alatt, a nem-AAS-bázisállomásokra nemzeti szinten eseti jelleggel magasabb EIRP-határértékek is alkalmazhatók.

*6

(*7)  A mellékhullám-sugárzások 5. szakaszban megadott értéke a sáv szélétől számított 10 MHz-nél nagyobb frekvenciatávolságra vonatkozik.

*7

(10)  A vonatkozó határértékeket a 74-01. számú ERC-ajánlás tartalmazza.

10

(*8)  A mozgó végfelhasználói állomások esetében fent ajánlott teljesítmény-határérték TRP-ként került meghatározásra. Az állandó helyű/változó telephelyű végfelhasználói állomások blokkon belüli kisugárzott teljesítményére vonatkozó határértékről nemzeti jelleggel meg lehet állapodni azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az egyéb szolgálatok, hálózatok és alkalmazások védelmét, és teljesülnek a határövezeti kötelezettségek.

*8

(*9)  A szélsőséges környezeti feltételek melletti működést és a gyártási szórást figyelembe véve ez az érték legfeljebb +2 dB tűrést magában foglal. Ez az érték a vizsgálati tűrést nem tartalmazza.

*9

---

| 2022.2.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 28/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.2.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 28/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/174 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. február 8.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában a központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer korlátozott idejű egyenértékűségének a megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) 2017. március 29-én az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. Az Unió és az Egyesült Királyság 2019. október 17-én megállapodott a kilépésről rendelkező megállapodásról (2), melyet az Írországról és Észak-Írországról szóló módosított jegyzőkönyv és a módosított politikai nyilatkozat (3) egészít ki. E megállapodásnak megfelelően, valamint azt követően, hogy az Egyesült Királyság parlamentjének Alsóháza megerősítette, az Európai Parlament elfogadta és a Tanács megkötötte a megállapodást, az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén harmadik országgá vált, és az uniós jog alkalmazása az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban 2020. december 31-én megszűnt. |
| --- | --- |

(1)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) 2017. március 29-én az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. Az Unió és az Egyesült Királyság 2019. október 17-én megállapodott a kilépésről rendelkező megállapodásról (2), melyet az Írországról és Észak-Írországról szóló módosított jegyzőkönyv és a módosított politikai nyilatkozat (3) egészít ki. E megállapodásnak megfelelően, valamint azt követően, hogy az Egyesült Királyság parlamentjének Alsóháza megerősítette, az Európai Parlament elfogadta és a Tanács megkötötte a megállapodást, az Egyesült Királyság 2020. február 1-jén harmadik országgá vált, és az uniós jog alkalmazása az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban 2020. december 31-én megszűnt.

| (2) | A központi elszámolás fokozza a piac átláthatóságát, mérsékli a hitelkockázatot, és a központi szerződő fél egy vagy több résztvevőjének nemteljesítése esetén csökkenti az átterjedés kockázatát. Az ilyen szolgáltatások nyújtása ezért döntő fontosságú a pénzügyi stabilitás biztosítása szempontjából. Emellett a központi szerződő felek által elszámolt pénzügyi eszközök a pénzügyi közvetítők és ügyfeleik számára is elengedhetetlenek, például a kamatlábkockázatok fedezése céljából, és hatással vannak az Unió reálgazdaságának működésére. |
| --- | --- |

(2)

A központi elszámolás fokozza a piac átláthatóságát, mérsékli a hitelkockázatot, és a központi szerződő fél egy vagy több résztvevőjének nemteljesítése esetén csökkenti az átterjedés kockázatát. Az ilyen szolgáltatások nyújtása ezért döntő fontosságú a pénzügyi stabilitás biztosítása szempontjából. Emellett a központi szerződő felek által elszámolt pénzügyi eszközök a pénzügyi közvetítők és ügyfeleik számára is elengedhetetlenek, például a kamatlábkockázatok fedezése céljából, és hatással vannak az Unió reálgazdaságának működésére.

| (3) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek világszerte kinnlévő névleges összege 2020. december 31-én a Nemzetközi Fizetések Bankja adatai szerint mintegy 477 billió EUR volt, amelyből a származtatott kamatügyletek mintegy 80 %-ot tettek ki, a származtatott devizaügyletek pedig majdnem 17 %-ot. A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek több mint 30 %-a euróban és egyéb uniós pénznemekben denominált. A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek központi elszámolásának piaca meglehetősen koncentrált; különösen így van ez az euróban denominált, tőzsdén kívüli származtatott kamatügyletek esetében, amelyeknek több mint 90 %-át az Egyesült Királyságban letelepedett egyetlen központi szerződő félnél (a továbbiakban: egyesült királyságbeli központi szerződő fél) számolják el. |
| --- | --- |

(3)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek világszerte kinnlévő névleges összege 2020. december 31-én a Nemzetközi Fizetések Bankja adatai szerint mintegy 477 billió EUR volt, amelyből a származtatott kamatügyletek mintegy 80 %-ot tettek ki, a származtatott devizaügyletek pedig majdnem 17 %-ot. A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek több mint 30 %-a euróban és egyéb uniós pénznemekben denominált. A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek központi elszámolásának piaca meglehetősen koncentrált; különösen így van ez az euróban denominált, tőzsdén kívüli származtatott kamatügyletek esetében, amelyeknek több mint 90 %-át az Egyesült Királyságban letelepedett egyetlen központi szerződő félnél (a továbbiakban: egyesült királyságbeli központi szerződő fél) számolják el.

| (4) | Tekintettel arra, hogy az uniós pénznemekben denominált pénzügyi tranzakciók ilyen jelentős volumenét az egyesült királyságbeli központi szerződő feleken keresztül számolják el, az Egyesült Királyságnak a belső piacról és a pénzügyi ágazat kapcsolódó uniós szabályozási, felügyeleti és végrehajtási keretrendszeréből való kilépése jelentős kihívások elé állította az uniós és tagállami hatóságokat a pénzügyi stabilitás megőrzését illetően. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel arra, hogy az uniós pénznemekben denominált pénzügyi tranzakciók ilyen jelentős volumenét az egyesült királyságbeli központi szerződő feleken keresztül számolják el, az Egyesült Királyságnak a belső piacról és a pénzügyi ágazat kapcsolódó uniós szabályozási, felügyeleti és végrehajtási keretrendszeréből való kilépése jelentős kihívások elé állította az uniós és tagállami hatóságokat a pénzügyi stabilitás megőrzését illetően.

| (5) | A Bizottság 2020. szeptember 21-én elfogadta az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozatot (4) annak érdekében, hogy kezelje azokat a pénzügyi stabilitást fenyegető esetleges kockázatokat, amelyek az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által az uniós klíringtagok és ügyfelek számára nyújtott, a származtatott ügyleteket érintő elszámolási szolgáltatások hirtelen fennakadása következtében merülhetnek fel. Az említett határozat megállapítja, hogy az egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel. Az említett határozat csak korlátozott időtartamra alkalmazandó, és 2022. június 30-án hatályát veszti. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2020. szeptember 21-én elfogadta az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozatot (4) annak érdekében, hogy kezelje azokat a pénzügyi stabilitást fenyegető esetleges kockázatokat, amelyek az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által az uniós klíringtagok és ügyfelek számára nyújtott, a származtatott ügyleteket érintő elszámolási szolgáltatások hirtelen fennakadása következtében merülhetnek fel. Az említett határozat megállapítja, hogy az egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel. Az említett határozat csak korlátozott időtartamra alkalmazandó, és 2022. június 30-án hatályát veszti.

| (6) | Az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének hatásáról a Bizottság számos közleményt címzett az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak, ezek közé tartozik „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című közlemény (5). E közlemény azzal számolt, hogy az uniós klíringtagok csökkenteni fogják az Unió szempontjából rendszerszinten jelentős, egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségeiket és függőségüket, különösen az euróban és más uniós pénznemben denominált, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel összefüggő kitettségeket. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének hatásáról a Bizottság számos közleményt címzett az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak, ezek közé tartozik „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című közlemény (5). E közlemény azzal számolt, hogy az uniós klíringtagok csökkenteni fogják az Unió szempontjából rendszerszinten jelentős, egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségeiket és függőségüket, különösen az euróban és más uniós pénznemben denominált, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel összefüggő kitettségeket.

| (7) | Az említett közleményt követően a Bizottság 2021 elején létrehozta a származtatott ügyletek elszámolásának az Egyesült Királyságból az Unióba történő átruházásával kapcsolatos lehetőségekkel és kihívásokkal foglalkozó munkacsoportot. A munkacsoport arra összpontosított, hogy miként lehetne csökkenteni az Unió túlzott függését az Egyesült Királyságban letelepedett központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatásoktól. Ennek során azonosította az egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségek csökkentésének lehetséges akadályait, megoldásokat keresett az ilyen akadályok leküzdéséhez és arra, hogy milyen ösztönzőkkel lehetne elősegíteni az elszámolási szolgáltatásoknak az Unióban letelepedett központi szerződő felekre történő átruházását. |
| --- | --- |

(7)

Az említett közleményt követően a Bizottság 2021 elején létrehozta a származtatott ügyletek elszámolásának az Egyesült Királyságból az Unióba történő átruházásával kapcsolatos lehetőségekkel és kihívásokkal foglalkozó munkacsoportot. A munkacsoport arra összpontosított, hogy miként lehetne csökkenteni az Unió túlzott függését az Egyesült Királyságban letelepedett központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatásoktól. Ennek során azonosította az egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségek csökkentésének lehetséges akadályait, megoldásokat keresett az ilyen akadályok leküzdéséhez és arra, hogy milyen ösztönzőkkel lehetne elősegíteni az elszámolási szolgáltatásoknak az Unióban letelepedett központi szerződő felekre történő átruházását.

| (8) | A megbeszélések alapján a munkacsoport arra a következtetésre jutott, hogy az egyesült királyságbeli központi szerződő feleknél elszámolt egyes ügyletek jelenleg nem számolhatók el máshol, és különböző intézkedések kombinációjára lesz szükség az Unió saját klíringkapacitásának fejlesztéséhez, és ahhoz, hogy csökkenjen az uniós piaci szereplőknek a rendszerszinten jelentős egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni túlzott kitettsége az elkövetkező években. E megbeszélések fényében az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozat hatályvesztésének időpontja túl korai ahhoz, hogy az Unió klíringkapacitását megfelelő szintre lehessen fejleszteni. Mivel az említett határozat elfogadásának elvi alapja változatlan, nevezetesen az, hogy az uniós klíringtagok egyesült királyságbeli központi szerződő felekhez való hozzáférésének hirtelen zavara esetén el kell kerülni a pénzügyi stabilitást fenyegető potenciális kockázatokat, el kell fogadni ezt a határozatot, amely korlátozott időtartamra meghosszabbítja annak elismerését, hogy az Egyesült Királyságban a központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer egyenértékű a 648/2012/EU rendelettel létrehozott keretrendszerrel. |
| --- | --- |

(8)

A megbeszélések alapján a munkacsoport arra a következtetésre jutott, hogy az egyesült királyságbeli központi szerződő feleknél elszámolt egyes ügyletek jelenleg nem számolhatók el máshol, és különböző intézkedések kombinációjára lesz szükség az Unió saját klíringkapacitásának fejlesztéséhez, és ahhoz, hogy csökkenjen az uniós piaci szereplőknek a rendszerszinten jelentős egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni túlzott kitettsége az elkövetkező években. E megbeszélések fényében az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozat hatályvesztésének időpontja túl korai ahhoz, hogy az Unió klíringkapacitását megfelelő szintre lehessen fejleszteni. Mivel az említett határozat elfogadásának elvi alapja változatlan, nevezetesen az, hogy az uniós klíringtagok egyesült királyságbeli központi szerződő felekhez való hozzáférésének hirtelen zavara esetén el kell kerülni a pénzügyi stabilitást fenyegető potenciális kockázatokat, el kell fogadni ezt a határozatot, amely korlátozott időtartamra meghosszabbítja annak elismerését, hogy az Egyesült Királyságban a központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer egyenértékű a 648/2012/EU rendelettel létrehozott keretrendszerrel.

| (9) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel. |
| --- | --- |

(9)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

| (10) | Először is, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell, hogy az adott harmadik országbeli központi szerződő felek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket teljesítsenek, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. Az Egyesült Királyság az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének időpontjától kezdődő hatállyal beépítette nemzeti jogába a 648/2012/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseit (6), ezért az Egyesült Királyság nemzeti joga egyenértékűnek tekinthető a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(10)

Először is, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell, hogy az adott harmadik országbeli központi szerződő felek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket teljesítsenek, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. Az Egyesült Királyság az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének időpontjától kezdődő hatállyal beépítette nemzeti jogába a 648/2012/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseit (6), ezért az Egyesült Királyság nemzeti joga egyenértékűnek tekinthető a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel.

| (11) | Másodszor, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell, hogy az adott harmadik országban letelepedett központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá essenek. Az egyesült királyságbeli központi szerződő felek 2020. december 31-ig a Bank of England felügyelete alatt álltak, amint azt az Egyesült Királyság nemzeti joga a 648/2012/EU rendeletnek (7) megfelelően előírja. A 648/2012/EU rendeletnek az Egyesült Királyság nemzeti jogába való beépítése részeként az említett időpontot követően is a Bank of England látja el a központi szerződő felek felügyeletét, és a felügyeletben nincsenek előirányozva jelentős változások. |
| --- | --- |

(11)

Másodszor, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell, hogy az adott harmadik országban letelepedett központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá essenek. Az egyesült királyságbeli központi szerződő felek 2020. december 31-ig a Bank of England felügyelete alatt álltak, amint azt az Egyesült Királyság nemzeti joga a 648/2012/EU rendeletnek (7) megfelelően előírja. A 648/2012/EU rendeletnek az Egyesült Királyság nemzeti jogába való beépítése részeként az említett időpontot követően is a Bank of England látja el a központi szerződő felek felügyeletét, és a felügyeletben nincsenek előirányozva jelentős változások.

| (12) | Harmadszor, az adott harmadik ország jogi keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek elismeréséhez. Az Egyesült Királyság a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerinti egyenértékűségi rendszer kulcsfontosságú elemeit beemelte nemzeti jogába. Az Egyesült Királyság azonban ideiglenes elismerési rendszert vezetett be, amely legalább 3 évre felfüggeszti a 648/2012/EU rendelet kulcsfontosságú módosításait. Az ideiglenes elismerési rendszer továbbá széles mérlegelési jogkört biztosít a Bank of England számára az „ideiglenes elismerés” visszavonására, ami jogbizonytalanságot teremt az e rendszer keretében elismert központi szerződő felek számára. E bizonytalanság ellenére a harmadik feltétel jelenleg teljesítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

(12)

Harmadszor, az adott harmadik ország jogi keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek elismeréséhez. Az Egyesült Királyság a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerinti egyenértékűségi rendszer kulcsfontosságú elemeit beemelte nemzeti jogába. Az Egyesült Királyság azonban ideiglenes elismerési rendszert vezetett be, amely legalább 3 évre felfüggeszti a 648/2012/EU rendelet kulcsfontosságú módosításait. Az ideiglenes elismerési rendszer továbbá széles mérlegelési jogkört biztosít a Bank of England számára az „ideiglenes elismerés” visszavonására, ami jogbizonytalanságot teremt az e rendszer keretében elismert központi szerződő felek számára. E bizonytalanság ellenére a harmadik feltétel jelenleg teljesítettnek tekinthető.

| (13) | Mivel a három feltétel teljesítettnek tekinthető, az Egyesült Királyságnak a 2020. december 31-én már letelepedett és engedélyezett egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerét egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(13)

Mivel a három feltétel teljesítettnek tekinthető, az Egyesült Királyságnak a 2020. december 31-én már letelepedett és engedélyezett egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerét egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel.

| (14) | Ez a határozat az egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerekre vonatkozó, a Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló információkon alapul. Ezeket a keretrendszereket csak annyiban kell egyenértékűnek tekinteni, amennyiben fenntartják, alkalmazzák és érvényesítik az Egyesült Királyság nemzeti jogában a központi szerződő felekre alkalmazandó követelményeket. Az egyenértékűség elismerése csak akkor tartható fenn, ha az Egyesült Királyság szabályozási és felügyeleti keretének bármely jövőbeli változásai nem befolyásolják negatívan a szabályozás vagy a felügyelet egyenértékűségét, nem vezetnek egyenlőtlen versenyfeltételekhez az egyesült királyságbeli központi szerződő felek és az Unióban letelepedett központi szerződő felek (a továbbiakban: uniós központi szerződő felek) között, illetve nem vezetnek kockázatokhoz az Unió pénzügyi stabilitására nézve. Mivel a Bizottság bármikor módosíthatja, felfüggesztheti, felülvizsgálhatja vagy visszavonhatja ezt a határozatot, különösen olyan fejlemények bekövetkezésekor, amelyek befolyásolják az egyenértékűség megállapítását, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) és a Bank of England közötti hatékony információcsere és a felügyeleti tevékenységek összehangolása alapvető előfeltétele annak, hogy e határozat hatályának ideje alatt fennmaradjon az egyenértékűség elismerése. |
| --- | --- |

(14)

Ez a határozat az egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerekre vonatkozó, a Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló információkon alapul. Ezeket a keretrendszereket csak annyiban kell egyenértékűnek tekinteni, amennyiben fenntartják, alkalmazzák és érvényesítik az Egyesült Királyság nemzeti jogában a központi szerződő felekre alkalmazandó követelményeket. Az egyenértékűség elismerése csak akkor tartható fenn, ha az Egyesült Királyság szabályozási és felügyeleti keretének bármely jövőbeli változásai nem befolyásolják negatívan a szabályozás vagy a felügyelet egyenértékűségét, nem vezetnek egyenlőtlen versenyfeltételekhez az egyesült királyságbeli központi szerződő felek és az Unióban letelepedett központi szerződő felek (a továbbiakban: uniós központi szerződő felek) között, illetve nem vezetnek kockázatokhoz az Unió pénzügyi stabilitására nézve. Mivel a Bizottság bármikor módosíthatja, felfüggesztheti, felülvizsgálhatja vagy visszavonhatja ezt a határozatot, különösen olyan fejlemények bekövetkezésekor, amelyek befolyásolják az egyenértékűség megállapítását, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) és a Bank of England közötti hatékony információcsere és a felügyeleti tevékenységek összehangolása alapvető előfeltétele annak, hogy e határozat hatályának ideje alatt fennmaradjon az egyenértékűség elismerése.

| (15) | Az ESMA és a Bank of England közötti, említett információcsere a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (7) bekezdésével összhangban átfogó és hatékony együttműködési megállapodások megkötését teszi szükségessé. Ezen együttműködési megállapodások biztosítják annak lehetőségét is, hogy az összes vonatkozó információ proaktív módon megosztható legyen a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (3) bekezdésében említett hatóságokkal, beleértve az EKB-t és a Központi Bankok Európai Rendszerének egyéb tagjait, ha az említett hatóságokkal konzultálni kell az egyesült királyságbeli központi szerződő felek elismertségéről, vagy ha az információk megosztása az említett hatóságok felügyeleti feladatainak ellátásához szükséges. |
| --- | --- |

(15)

Az ESMA és a Bank of England közötti, említett információcsere a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (7) bekezdésével összhangban átfogó és hatékony együttműködési megállapodások megkötését teszi szükségessé. Ezen együttműködési megállapodások biztosítják annak lehetőségét is, hogy az összes vonatkozó információ proaktív módon megosztható legyen a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (3) bekezdésében említett hatóságokkal, beleértve az EKB-t és a Központi Bankok Európai Rendszerének egyéb tagjait, ha az említett hatóságokkal konzultálni kell az egyesült királyságbeli központi szerződő felek elismertségéről, vagy ha az információk megosztása az említett hatóságok felügyeleti feladatainak ellátásához szükséges.

| (16) | A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (7) bekezdése szerinti együttműködési megállapodásoknak biztosítaniuk kell, hogy az ESMA azonnal és folyamatosan hozzáférjen minden információhoz, beleértve azokat az információkat is, amelyek lehetővé teszik az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által az Unióra vagy tagállamaira jelentett lényeges kockázatok értékelését, akár közvetlenül, akár közvetve. Az együttműködési megállapodásoknak ezért meg kell határozniuk az egyesült királyságbeli központi szerződő felek elszámolási tevékenységeivel kapcsolatos információk azonnali cseréjének mechanizmusait és eljárásait az uniós pénznemekben denominált pénzügyi eszközök, a kereskedési helyszínek, a klíringben részt vevő felek, valamint az uniós hitelintézetek és befektetési vállalkozások leányvállalatai tekintetében; a más központi szerződő felekkel kötött interoperabilitási megállapodások tekintetében; a saját források tekintetében; a garanciaalapok összetétele és kalibrálása tekintetében, a letétek, a likvid források és a biztosítéki portfóliók tekintetében – ideértve a haircutok kalibrálását is –, valamint a stressztesztek tekintetében. Meg kell határozniuk továbbá azokat a mechanizmusokat és eljárásokat, amelyek az egyesült királyságbeli központi szerződő feleket vagy az egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszert érintő változások azonnali bejelentésére, valamint az egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel kapcsolatos minden olyan fejleménynek az ESMA felé történő azonnali bejelentésére szolgálnak, amely hatással lehet az uniós monetáris politikára. A 25. cikk (7) bekezdésével összhangban a Bank of Englandnek szorosan együtt kell működnie az uniós hatóságokkal is. Különösen fontos, hogy az ESMA és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai hatékony együttműködési megállapodásokat kössenek felügyeleti tevékenységeik összehangolása tekintetében, ideértve különösen az egyesült királyságbeli elismert központi szerződő felekkel kapcsolatos sürgősségi helyzetek kezelésére szolgáló olyan eljárásokat, amelyek káros hatással vannak vagy lehetnek a piaci likviditásra vagy az Unió pénzügyi rendszerének stabilitására. |
| --- | --- |

(16)

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (7) bekezdése szerinti együttműködési megállapodásoknak biztosítaniuk kell, hogy az ESMA azonnal és folyamatosan hozzáférjen minden információhoz, beleértve azokat az információkat is, amelyek lehetővé teszik az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által az Unióra vagy tagállamaira jelentett lényeges kockázatok értékelését, akár közvetlenül, akár közvetve. Az együttműködési megállapodásoknak ezért meg kell határozniuk az egyesült királyságbeli központi szerződő felek elszámolási tevékenységeivel kapcsolatos információk azonnali cseréjének mechanizmusait és eljárásait az uniós pénznemekben denominált pénzügyi eszközök, a kereskedési helyszínek, a klíringben részt vevő felek, valamint az uniós hitelintézetek és befektetési vállalkozások leányvállalatai tekintetében; a más központi szerződő felekkel kötött interoperabilitási megállapodások tekintetében; a saját források tekintetében; a garanciaalapok összetétele és kalibrálása tekintetében, a letétek, a likvid források és a biztosítéki portfóliók tekintetében – ideértve a haircutok kalibrálását is –, valamint a stressztesztek tekintetében. Meg kell határozniuk továbbá azokat a mechanizmusokat és eljárásokat, amelyek az egyesült királyságbeli központi szerződő feleket vagy az egyesült királyságbeli központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszert érintő változások azonnali bejelentésére, valamint az egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel kapcsolatos minden olyan fejleménynek az ESMA felé történő azonnali bejelentésére szolgálnak, amely hatással lehet az uniós monetáris politikára. A 25. cikk (7) bekezdésével összhangban a Bank of Englandnek szorosan együtt kell működnie az uniós hatóságokkal is. Különösen fontos, hogy az ESMA és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai hatékony együttműködési megállapodásokat kössenek felügyeleti tevékenységeik összehangolása tekintetében, ideértve különösen az egyesült királyságbeli elismert központi szerződő felekkel kapcsolatos sürgősségi helyzetek kezelésére szolgáló olyan eljárásokat, amelyek káros hatással vannak vagy lehetnek a piaci likviditásra vagy az Unió pénzügyi rendszerének stabilitására.

| (17) | Az Egyesült Királyság hatóságainak tájékoztatniuk kell az Uniót az Egyesült Királyság szabályozási vagy felügyeleti keretének minden olyan változásáról, amely hatással van az Egyesült Királyságban nyújtott elszámolási szolgáltatásokra. A Bizottság az ESMA-val együttműködve nyomon fogja követni a jogi és felügyeleti keretrendszernek az Egyesült Királyságban nyújtott elszámolási szolgáltatásokat érintő változásait, a piaci fejleményeket, valamint a felügyeleti együttműködés – többek között az ESMA és a Bank of England közötti azonnali információcsere – hatékonyságát. Ha a releváns fejlemények szükségessé teszik, a Bizottság bármikor felülvizsgálatot végezhet annak érdekében, hogy újraértékelje az e határozat által megadott egyenértékűséget, ideértve azt az esetet is, amikor az Egyesült Királyság hatóságai nem működnek hatékonyan együtt, nem teszik lehetővé annak hatékony értékelését, hogy az egyesült királyságbeli központi szerződő felek milyen kockázatot jelentenek az Unióra vagy tagállamaira nézve, vagy ha az egyesült királyságbeli központi szerződő felek vagy a Bank of England intézkedései indokolatlan és tisztességtelen versenyt eredményeznek. |
| --- | --- |

(17)

Az Egyesült Királyság hatóságainak tájékoztatniuk kell az Uniót az Egyesült Királyság szabályozási vagy felügyeleti keretének minden olyan változásáról, amely hatással van az Egyesült Királyságban nyújtott elszámolási szolgáltatásokra. A Bizottság az ESMA-val együttműködve nyomon fogja követni a jogi és felügyeleti keretrendszernek az Egyesült Királyságban nyújtott elszámolási szolgáltatásokat érintő változásait, a piaci fejleményeket, valamint a felügyeleti együttműködés – többek között az ESMA és a Bank of England közötti azonnali információcsere – hatékonyságát. Ha a releváns fejlemények szükségessé teszik, a Bizottság bármikor felülvizsgálatot végezhet annak érdekében, hogy újraértékelje az e határozat által megadott egyenértékűséget, ideértve azt az esetet is, amikor az Egyesült Királyság hatóságai nem működnek hatékonyan együtt, nem teszik lehetővé annak hatékony értékelését, hogy az egyesült királyságbeli központi szerződő felek milyen kockázatot jelentenek az Unióra vagy tagállamaira nézve, vagy ha az egyesült királyságbeli központi szerződő felek vagy a Bank of England intézkedései indokolatlan és tisztességtelen versenyt eredményeznek.

| (18) | Az a tény, hogy az uniós klíringtagok jelenleg túlzottan függenek az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által nyújtott szolgáltatásoktól, továbbra is kockázatot jelent az Unió pénzügyi stabilitására, valamint az Unió monetáris politikájának transzmissziójára és irányítására nézve, különösen stressz idején. Ezt az ESMA 2021. decemberi értékelése is megerősítette (8). Az értékelés az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatások közül három esetében állapította meg, hogy azok rendszerszinten rendkívüli jelentőségűek az Unió, illetve egy vagy több tagállam számára. Jóllehet az értékelés megállapította, hogy jelenleg az említett elszámolási szolgáltatások el nem ismerésének költségei meghaladnák az előnyöket, mégis jelentős kockázatokat és sebezhetőségeket azonosított az említett elszámolási szolgáltatások folytatólagos elismerésével kapcsolatban, különösen piaci stressz idején. |
| --- | --- |

(18)

Az a tény, hogy az uniós klíringtagok jelenleg túlzottan függenek az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által nyújtott szolgáltatásoktól, továbbra is kockázatot jelent az Unió pénzügyi stabilitására, valamint az Unió monetáris politikájának transzmissziójára és irányítására nézve, különösen stressz idején. Ezt az ESMA 2021. decemberi értékelése is megerősítette (8). Az értékelés az egyesült királyságbeli központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatások közül három esetében állapította meg, hogy azok rendszerszinten rendkívüli jelentőségűek az Unió, illetve egy vagy több tagállam számára. Jóllehet az értékelés megállapította, hogy jelenleg az említett elszámolási szolgáltatások el nem ismerésének költségei meghaladnák az előnyöket, mégis jelentős kockázatokat és sebezhetőségeket azonosított az említett elszámolási szolgáltatások folytatólagos elismerésével kapcsolatban, különösen piaci stressz idején.

| (19) | Következésképpen, és „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című közleményben (9) hangsúlyozottak szerint a továbbiakban is csökkenteni kell az Unió szempontjából rendszerszinten jelentős egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségeket, különösen az euróban és más uniós pénznemben denominált, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel összefüggő kitettségeket. |
| --- | --- |

(19)

Következésképpen, és „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című közleményben (9) hangsúlyozottak szerint a továbbiakban is csökkenteni kell az Unió szempontjából rendszerszinten jelentős egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségeket, különösen az euróban és más uniós pénznemben denominált, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel összefüggő kitettségeket.

| (20) | E határozat hatályának ezért elegendő időt kell biztosítania az uniós központi szerződő felek klíringkapacitásának fejlesztésére, annak megvizsgálására, miként lehetne növelni az említett központi szerződő felek likviditását és bővíteni az uniós infrastruktúrák által kínált klíringmegoldások körét, többek között az e folyamatot megkönnyítő szabályozási intézkedések elfogadása révén, az uniós klíringtagok egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségének jelentős csökkentése érdekében. E határozatnak elegendő időt kell biztosítania a központi szerződő felekre vonatkozó uniós felügyeleti keret felülvizsgálatára is. Ennek megfelelően helyénvaló, hogy ez a határozat az alkalmazásának kezdőnapjától számított 3 év elteltével veszítse hatályát. |
| --- | --- |

(20)

E határozat hatályának ezért elegendő időt kell biztosítania az uniós központi szerződő felek klíringkapacitásának fejlesztésére, annak megvizsgálására, miként lehetne növelni az említett központi szerződő felek likviditását és bővíteni az uniós infrastruktúrák által kínált klíringmegoldások körét, többek között az e folyamatot megkönnyítő szabályozási intézkedések elfogadása révén, az uniós klíringtagok egyesült királyságbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségének jelentős csökkentése érdekében. E határozatnak elegendő időt kell biztosítania a központi szerződő felekre vonatkozó uniós felügyeleti keret felülvizsgálatára is. Ennek megfelelően helyénvaló, hogy ez a határozat az alkalmazásának kezdőnapjától számított 3 év elteltével veszítse hatályát.

| (21) | E határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozat hatályvesztése előtt biztosítható legyen a jogbiztonság az Unióban letelepedett klíringtagok és kereskedési helyszínek számára. Annak érdekében, hogy biztosított legyen az egyesült királyságbeli központi szerződő felek ESMA általi elismerésének folyamatossága, e határozatot az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozat hatályvesztését követő naptól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(21)

E határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozat hatályvesztése előtt biztosítható legyen a jogbiztonság az Unióban letelepedett klíringtagok és kereskedési helyszínek számára. Annak érdekében, hogy biztosított legyen az egyesült királyságbeli központi szerződő felek ESMA általi elismerésének folyamatossága, e határozatot az (EU) 2020/1308 végrehajtási határozat hatályvesztését követő naptól kell alkalmazni.

| (22) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének alkalmazásában Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában 2020. december 31-én már letelepedett és engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben megállapított követelményekkel.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A határozat 2022. július 1-jétől alkalmazandó.

A határozat 2025. június 30-án hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2022. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL C 384I., 2019.11.12., 1. o.).

2

(3)  Politikai nyilatkozat az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretének meghatározásáról (HL C 384I., 2019.11.12., 178. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/1308 végrehajtási határozata (2020. szeptember 21.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában a központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási keretrendszer korlátozott idejű egyenértékűségének a megállapításáról (HL L 306., 2020.9.21., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2017. május 4-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak: „A kritikus pénzügyi piaci infrastruktúrákat érintő kihívások kezelése és a tőkepiaci unió továbbfejlesztése” (COM(2017) 225 final); a Bizottság 2018. július 19-i közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak: „Felkészülés az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból 2019. március 30-án való kilépésére” (COM(2018) 556 final); a Bizottság 2018. november 13-i közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak: „Felkészülés az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból 2019. március 30-án való kilépésére: rendkívüli helyzetre szóló cselekvési terv” (COM(2018) 880 final); a Bizottság 2021. január 19-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” (COM(2021) 32 final).

5

(6)  Az átmeneti időszak végét követően az Egyesült Királyságban az elszámolási szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási és felügyeleti keretet több jogszabály határozza meg. Ezek közé tartozik többek között az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény (European Union (Withdrawal) Act 2018), a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, központi szerződő felekről és kereskedési adattárakról szóló 2020. évi rendelet (The Over the Counter Derivatives, Central Counterparties and Trade Repositories (Amendment, etc., and Transitional Provision) (EU Exit) Regulations 2020), a pénzügyi szolgáltatásokról szóló 2020. évi rendelet (Financial Services (Consequential Amendments) Regulations 2020) és a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekről szóló 2019. évi rendelet (Transitional and Saving Provision (EU Exit) Regulations 2019).

6

(7)  A pénzügyi szolgáltatásokról és piacokról szóló 2000. évi törvény alapján a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, központi szerződő felekről és kereskedési adattárakról szóló 2013. évi rendelet (The Financial Services and Markets Act 2000 [Over the Counter Derivatives, Central Counterparties and Trade Repositories) Regulations 2013]) 5. része.

7

(8)  ESMA, Az EMIR 25. cikkének (2c) bekezdése szerinti értékelő jelentés, https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma-publishes-results-its-assessment-systemically-important-uk-central.

8

(9)  A Bizottság 2021. január 19-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása (COM(2021) 32 final).

9

---