# Službeni list L 69/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 69 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.4. ožujka 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 69

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.4. ožujka 2022.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/362 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. veljače 2022. o izmjeni direktiva 1999/62/EZ, 1999/37/EZ i (EU) 2019/520 u pogledu naknada koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za vozila | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/362 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. veljače 2022. o izmjeni direktiva 1999/62/EZ, 1999/37/EZ i (EU) 2019/520 u pogledu naknada koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za vozila

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/363 оd 24. siječnja 2022. o izmjeni i ispravku Priloga IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 u pogledu popisa trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih proizvoda ribarstva (
  1
  ) | 40 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/364 оd 3. ožujka 2022. o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Ujedinjenu Kraljevinu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (
  1
  ) | 45 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/365 оd 3. ožujka 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/1624 o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu postupaka te standardnih obrazaca i predložaka za pružanje informacija za potrebe planova sanacije kreditnih institucija i investicijskih društava u skladu s Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 60 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/366 od 3. ožujka 2022. o djelomičnoj suspenziji primjene Sporazuma između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak | 105 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/367 оd 2. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2011/163/EU o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 1200)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Odluka (EU) 2022/368 Europske središnje banke od 18. veljače 2022. o izmjeni Odluke (EU) 2015/2218 o postupku otklanjanja pretpostavke o značajnom utjecaju zaposlenika na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije (ESB/2022/6) | 117 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 72/2020 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/369] | 123 |
| | * | Odluka br. 73/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/370] | 125 |
| | * | Odluka br. 74/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za telekomunikacijsku opremu [2022/371] | 127 |
| | * | Odluka br. 75/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/372] | 129 |
| | * | Odluka br. 76/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/373] | 131 |
| | * | Odluka br. 77/2022 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/374] | 133 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/363 оd 24. siječnja 2022. o izmjeni i ispravku Priloga IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 u pogledu popisa trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih proizvoda ribarstva (
  1
  )

1

40

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/364 оd 3. ožujka 2022. o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Ujedinjenu Kraljevinu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (
  1
  )

1

45

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/365 оd 3. ožujka 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/1624 o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu postupaka te standardnih obrazaca i predložaka za pružanje informacija za potrebe planova sanacije kreditnih institucija i investicijskih društava u skladu s Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

60

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/366 od 3. ožujka 2022. o djelomičnoj suspenziji primjene Sporazuma između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak

105

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/367 оd 2. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2011/163/EU o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 1200)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 1200)

1

107

*

Odluka (EU) 2022/368 Europske središnje banke od 18. veljače 2022. o izmjeni Odluke (EU) 2015/2218 o postupku otklanjanja pretpostavke o značajnom utjecaju zaposlenika na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije (ESB/2022/6)

117

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 72/2020 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/369]

123

*

Odluka br. 73/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/370]

125

*

Odluka br. 74/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za telekomunikacijsku opremu [2022/371]

127

*

Odluka br. 75/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/372]

129

*

Odluka br. 76/2021 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/373]

131

*

Odluka br. 77/2022 Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država od 8. veljače 2022. koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/374]

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

DIREKTIVE

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/1

---

DIREKTIVA (EU) 2022/362 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 24. veljače 2022.

o izmjeni direktiva 1999/62/EZ, 1999/37/EZ i (EU) 2019/520 u pogledu naknada koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za vozila

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Napredak prema ostvarenju cilja koji je Komisija utvrdila u svojoj Bijeloj knjizi od 28. ožujka 2011. pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”, to jest pomak u smjeru pune primjene načelâ „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”, kako bi se ostvario prihod i osiguralo financiranje za buduća ulaganja u prijevoz, bio je spor, a nedosljednosti u primjeni naplate naknada za cestovnu infrastrukturu i dalje su prisutne diljem Unije. |
| --- | --- |

(1)

Napredak prema ostvarenju cilja koji je Komisija utvrdila u svojoj Bijeloj knjizi od 28. ožujka 2011. pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”, to jest pomak u smjeru pune primjene načelâ „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”, kako bi se ostvario prihod i osiguralo financiranje za buduća ulaganja u prijevoz, bio je spor, a nedosljednosti u primjeni naplate naknada za cestovnu infrastrukturu i dalje su prisutne diljem Unije.

| (2) | Komisija se u toj Bijeloj knjizi zalaže za „cjelovitu i obveznu internalizaciju vanjskih troškova cestovnog i željezničkog prometa (uključujući troškove buke, lokalnog onečišćenja i zagušenja, uz obveznu naknadu za uobičajeno trošenje)”. |
| --- | --- |

(2)

Komisija se u toj Bijeloj knjizi zalaže za „cjelovitu i obveznu internalizaciju vanjskih troškova cestovnog i željezničkog prometa (uključujući troškove buke, lokalnog onečišćenja i zagušenja, uz obveznu naknadu za uobičajeno trošenje)”.

| (3) | Promet vozila za prijevoz tereta i putnika čimbenik je koji doprinosi ispuštanju onečišćujućih tvari u atmosferu. Te onečišćujuće tvari, koje imaju vrlo ozbiljne posljedice za ljudsko zdravlje i dovode do pogoršanja kvalitete atmosferskog zraka u Uniji, obuhvaćaju PM2,5, NO2 i O3. Prema procjenama Europske agencije za okoliš iz 2020., dugotrajna izloženost tim trima onečišćujućim tvarima uzrokovala je tijekom 2018. preranu smrt 379 000 (u slučaju PM2,5), 54 000 (u slučaju NO2), odnosno 19 400 (u slučaju O3) osoba u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Promet vozila za prijevoz tereta i putnika čimbenik je koji doprinosi ispuštanju onečišćujućih tvari u atmosferu. Te onečišćujuće tvari, koje imaju vrlo ozbiljne posljedice za ljudsko zdravlje i dovode do pogoršanja kvalitete atmosferskog zraka u Uniji, obuhvaćaju PM2,5, NO2 i O3. Prema procjenama Europske agencije za okoliš iz 2020., dugotrajna izloženost tim trima onečišćujućim tvarima uzrokovala je tijekom 2018. preranu smrt 379 000 (u slučaju PM2,5), 54 000 (u slučaju NO2), odnosno 19 400 (u slučaju O3) osoba u Uniji.

| (4) | Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, buka samo iz cestovnog prometa drugi je najštetniji uzročnik stresa povezan s okolišem u Europi, odmah nakon onečišćenja zraka. Svake se godine najmanje 9 000 slučajeva prerane smrti može pripisati srčanim bolestima prouzročenima bukom iz prometa. |
| --- | --- |

(4)

Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, buka samo iz cestovnog prometa drugi je najštetniji uzročnik stresa povezan s okolišem u Europi, odmah nakon onečišćenja zraka. Svake se godine najmanje 9 000 slučajeva prerane smrti može pripisati srčanim bolestima prouzročenima bukom iz prometa.

| (5) | Prema podacima iz izvješća o kvaliteti zraka u Europi Europske agencije za okoliš iz 2020., sektor cestovnog prijevoza 2018. proizveo je najviše emisija NOx te je bio drugi najveći izvor onečišćenja čađom. |
| --- | --- |

(5)

Prema podacima iz izvješća o kvaliteti zraka u Europi Europske agencije za okoliš iz 2020., sektor cestovnog prijevoza 2018. proizveo je najviše emisija NOx te je bio drugi najveći izvor onečišćenja čađom.

| (6) | Komisija je u svojoj komunikaciji od 20. srpnja 2016. pod naslovom „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” objavila da će predložiti izmjenu Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) kako bi omogućila naplatu naknada i na temelju diferencijacije s obzirom na emisije CO2 te proširenje nekih od svojih načela na obične autobuse i turističke autobuse te na osobne automobile i laka gospodarska vozila. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je u svojoj komunikaciji od 20. srpnja 2016. pod naslovom „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” objavila da će predložiti izmjenu Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) kako bi omogućila naplatu naknada i na temelju diferencijacije s obzirom na emisije CO2 te proširenje nekih od svojih načela na obične autobuse i turističke autobuse te na osobne automobile i laka gospodarska vozila.

| (7) | Uzimajući u obzir vrijeme potrebno za obnavljanje voznog parka te potrebu da i sektor cestovnog prijevoza doprinese klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. i razdoblje nakon toga, Uredbom (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđuju se ciljevi smanjenja emisija CO2 za nova teška vozila za 2025. na razini koja je 15 % manja od utvrđenog prosjeka emisija CO2, a za 2030. na razini koja je 30 % manja od tog utvrđenog prosjeka. |
| --- | --- |

(7)

Uzimajući u obzir vrijeme potrebno za obnavljanje voznog parka te potrebu da i sektor cestovnog prijevoza doprinese klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. i razdoblje nakon toga, Uredbom (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđuju se ciljevi smanjenja emisija CO2 za nova teška vozila za 2025. na razini koja je 15 % manja od utvrđenog prosjeka emisija CO2, a za 2030. na razini koja je 30 % manja od tog utvrđenog prosjeka.

| (8) | Kako bi se uspostavilo unutarnje tržište cestovnog prijevoza s jednakim uvjetima, pravila bi se trebala primjenjivati ujednačeno. Jedan je od glavnih ciljeva ove Direktive ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja među korisnicima. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se uspostavilo unutarnje tržište cestovnog prijevoza s jednakim uvjetima, pravila bi se trebala primjenjivati ujednačeno. Jedan je od glavnih ciljeva ove Direktive ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja među korisnicima.

| (9) | Ne dovodeći u pitanje važnost sektora cestovnog prijevoza, sva teška vozila imaju značajan učinak na cestovnu infrastrukturu i doprinose onečišćenju zraka. Unatoč njihovoj gospodarskoj i društvenoj važnosti, laka vozila uzrok su većine negativnih učinaka na okoliš i negativnih društvenih učinaka cestovnog prijevoza povezanih s emisijama i zagušenjem. U svrhu jednakog postupanja i poštenog tržišnog natjecanja trebalo bi osigurati da se vozila koja dosad nisu bila obuhvaćena okvirom utvrđenim u Direktivi 1999/62/EZ u pogledu cestarina i korisničkih naknada uključe u taj okvir. Područje primjene te direktive stoga bi trebalo proširiti na teška vozila osim onih namijenjenih za prijevoz tereta i na laka vozila, uključujući osobne automobile. |
| --- | --- |

(9)

Ne dovodeći u pitanje važnost sektora cestovnog prijevoza, sva teška vozila imaju značajan učinak na cestovnu infrastrukturu i doprinose onečišćenju zraka. Unatoč njihovoj gospodarskoj i društvenoj važnosti, laka vozila uzrok su većine negativnih učinaka na okoliš i negativnih društvenih učinaka cestovnog prijevoza povezanih s emisijama i zagušenjem. U svrhu jednakog postupanja i poštenog tržišnog natjecanja trebalo bi osigurati da se vozila koja dosad nisu bila obuhvaćena okvirom utvrđenim u Direktivi 1999/62/EZ u pogledu cestarina i korisničkih naknada uključe u taj okvir. Područje primjene te direktive stoga bi trebalo proširiti na teška vozila osim onih namijenjenih za prijevoz tereta i na laka vozila, uključujući osobne automobile.

| (10) | Kako bi se spriječio prijelaz prometa na ceste na kojima se ne plaća cestarina, što bi moglo imati ozbiljne posljedice za sigurnost na cestama i optimalnu upotrebu cestovne mreže, države članice trebale bi moći naplaćivati cestarinu na svim dionicama svoje mreže autocesta. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se spriječio prijelaz prometa na ceste na kojima se ne plaća cestarina, što bi moglo imati ozbiljne posljedice za sigurnost na cestama i optimalnu upotrebu cestovne mreže, države članice trebale bi moći naplaćivati cestarinu na svim dionicama svoje mreže autocesta.

| (11) | Kako bi se osigurala dosljedna i usklađena primjena sustava za naplatu infrastrukturnih pristojbi u cijeloj Uniji i jednaki uvjeti na tržištu prijevoza tereta, važno je da se troškovi računaju na sličan način u različitim režimima naplate cestarina. Uzimajući u obzir činjenicu da postojeći ugovori o koncesiji mogu sadržavati režime drugačije od onih utvrđenih u ovoj Direktivi, državama članicama trebalo bi dopustiti da postojeće ugovore o koncesiji, kako bi se osigurala njihova financijska održivost, izuzmu od određenih obveza iz ove Direktive dok se ti ugovori bitno ne izmijene. Države članice mogu isto tako odlučiti nastojati uskladiti postojeće ugovore o koncesiji s izmjenama Unijina ili nacionalnog regulatornog okvira ili razmotriti mogućnost primjene pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 i onečišćenje zraka i/ili popuste povezane s tim emisijama, ako se koncesijske cestarine ne razlikuju u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala dosljedna i usklađena primjena sustava za naplatu infrastrukturnih pristojbi u cijeloj Uniji i jednaki uvjeti na tržištu prijevoza tereta, važno je da se troškovi računaju na sličan način u različitim režimima naplate cestarina. Uzimajući u obzir činjenicu da postojeći ugovori o koncesiji mogu sadržavati režime drugačije od onih utvrđenih u ovoj Direktivi, državama članicama trebalo bi dopustiti da postojeće ugovore o koncesiji, kako bi se osigurala njihova financijska održivost, izuzmu od određenih obveza iz ove Direktive dok se ti ugovori bitno ne izmijene. Države članice mogu isto tako odlučiti nastojati uskladiti postojeće ugovore o koncesiji s izmjenama Unijina ili nacionalnog regulatornog okvira ili razmotriti mogućnost primjene pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 i onečišćenje zraka i/ili popuste povezane s tim emisijama, ako se koncesijske cestarine ne razlikuju u skladu s ovom Direktivom.

| (12) | Korisničkim naknadama na vremenskoj osnovi zbog njihove prirode ne uvažavaju se točno stvarni troškovi upotrebe cesta te one, iz sličnih razloga, nisu djelotvorne u pogledu poticanja čišćeg i učinkovitijeg poslovanja ili smanjenja zagušenja. Međutim, kako bi se osiguralo da korisnici prihvate buduće sustave naplate cestovnih naknada, državama članicama trebalo bi dopustiti uvođenje odgovarajućih sustava za ubiranje naknada kao dio šireg paketa usluga mobilnosti. Takvim bi se sustavima trebala osigurati pravedna raspodjela infrastrukturnih troškova i odražavati načelo „onečišćivač plaća”. Sve države članice koje uvode takav sustav trebale bi osigurati njegovu usklađenost s odredbama Direktive (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Trebalo bi dati prednost preciznim sustavima naplate usmjerenim na teška vozila zbog znatnog utjecaja koji ta vozila imaju na cestovnu infrastrukturu i njihova doprinosa onečišćenju zraka. Osobito, kako bi se promicao čišći i učinkovitiji prijevoz tim vozilima, u načelu bi trebalo postupno ukinuti korisničke naknade na vremenskoj osnovi na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži jer ta mreža sadržava strateški najvažnija čvorišta i veze transeuropske prometne mreže.
  S obzirom na povijesne okolnosti te uzimajući u obzir izazove i znatna administrativna opterećenja povezana s uvođenjem cestarina, državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno dugo prijelazno razdoblje tijekom kojeg bi trebale moći uvesti ili zadržati korisničke naknade na vremenskoj osnovi. Nakon tog prijelaznog razdoblja države članice trebale bi samo u valjano opravdanim slučajevima moći primjenjivati korisničke naknade koje su u potpunosti na vremenskoj osnovi, za teška vozila na dionicama svoje osnovne transeuropske prometne mreže. Takvi valjano opravdani slučajevi trebali bi biti ograničeni na slučajeve u kojima bi primjena cestarine na teška vozila uključivala nerazmjerne administrativne, ulagačke i operativne troškove u usporedbi s očekivanim prihodima ili proizvedenim koristima, primjerice zbog ograničene duljine dotičnih cestovnih dionica ili relativno niske gustoće naseljenosti odnosno relativno niskog prometa, ili u kojima bi primjena cestarine dovela do preusmjeravanja prometa uz negativne učinke na sigurnost na cestama ili javno zdravlje. Ta mogućnost za države članice u valjano opravdanim slučajevima potrebna je zbog ključnih razloga od javnog interesa, poput uzimanja u obzir teške situacije i izoliranosti područja s niskom gustoćom naseljenosti, sigurnosti na cestama ili javnog zdravlja. Osim toga, primjena korisničkih naknada na vremenskoj osnovi u tim valjano opravdanim slučajevima trebala bi biti u skladu s postupovnim zahtjevima: obvezom procjene potrebe za takvim sustavom i obvezom obavješćivanja Komisije o njegovoj primjeni. Takva obavijest trebala bi uključivati obrazloženje u kojem se detaljno navode posebne okolnosti u vezi s dionicama osnovne transeuropske prometne mreže na kojima se primjenjuju korisničke naknade na vremenskoj osnovi. |
| --- | --- |

(12)

Korisničkim naknadama na vremenskoj osnovi zbog njihove prirode ne uvažavaju se točno stvarni troškovi upotrebe cesta te one, iz sličnih razloga, nisu djelotvorne u pogledu poticanja čišćeg i učinkovitijeg poslovanja ili smanjenja zagušenja. Međutim, kako bi se osiguralo da korisnici prihvate buduće sustave naplate cestovnih naknada, državama članicama trebalo bi dopustiti uvođenje odgovarajućih sustava za ubiranje naknada kao dio šireg paketa usluga mobilnosti. Takvim bi se sustavima trebala osigurati pravedna raspodjela infrastrukturnih troškova i odražavati načelo „onečišćivač plaća”. Sve države članice koje uvode takav sustav trebale bi osigurati njegovu usklađenost s odredbama Direktive (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Trebalo bi dati prednost preciznim sustavima naplate usmjerenim na teška vozila zbog znatnog utjecaja koji ta vozila imaju na cestovnu infrastrukturu i njihova doprinosa onečišćenju zraka. Osobito, kako bi se promicao čišći i učinkovitiji prijevoz tim vozilima, u načelu bi trebalo postupno ukinuti korisničke naknade na vremenskoj osnovi na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži jer ta mreža sadržava strateški najvažnija čvorišta i veze transeuropske prometne mreže.

S obzirom na povijesne okolnosti te uzimajući u obzir izazove i znatna administrativna opterećenja povezana s uvođenjem cestarina, državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno dugo prijelazno razdoblje tijekom kojeg bi trebale moći uvesti ili zadržati korisničke naknade na vremenskoj osnovi. Nakon tog prijelaznog razdoblja države članice trebale bi samo u valjano opravdanim slučajevima moći primjenjivati korisničke naknade koje su u potpunosti na vremenskoj osnovi, za teška vozila na dionicama svoje osnovne transeuropske prometne mreže. Takvi valjano opravdani slučajevi trebali bi biti ograničeni na slučajeve u kojima bi primjena cestarine na teška vozila uključivala nerazmjerne administrativne, ulagačke i operativne troškove u usporedbi s očekivanim prihodima ili proizvedenim koristima, primjerice zbog ograničene duljine dotičnih cestovnih dionica ili relativno niske gustoće naseljenosti odnosno relativno niskog prometa, ili u kojima bi primjena cestarine dovela do preusmjeravanja prometa uz negativne učinke na sigurnost na cestama ili javno zdravlje. Ta mogućnost za države članice u valjano opravdanim slučajevima potrebna je zbog ključnih razloga od javnog interesa, poput uzimanja u obzir teške situacije i izoliranosti područja s niskom gustoćom naseljenosti, sigurnosti na cestama ili javnog zdravlja. Osim toga, primjena korisničkih naknada na vremenskoj osnovi u tim valjano opravdanim slučajevima trebala bi biti u skladu s postupovnim zahtjevima: obvezom procjene potrebe za takvim sustavom i obvezom obavješćivanja Komisije o njegovoj primjeni. Takva obavijest trebala bi uključivati obrazloženje u kojem se detaljno navode posebne okolnosti u vezi s dionicama osnovne transeuropske prometne mreže na kojima se primjenjuju korisničke naknade na vremenskoj osnovi.

| (13) | Države članice koje u trenutku stupanja na snagu ove Direktive primjenjuju cestarine na svojoj osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili na njezinu dijelu trebale bi moći uspostaviti kombinirani sustav naplate za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila. Međutim, ta bi mogućnost trebala biti dostupna samo kao nastavak i dopuna sustavu naplate cestarine na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži gdje se nalaze strateški najvažnija čvorišta i veze transeuropske prometne mreže ili na njezinu dijelu. Tim bi se sustavom državama članicama omogućilo da povećaju i prošire provedbu načelâ „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” izvan mreže za koju se naplaćuje cestarina, i to primjenom korisničkih naknada na onim dionicama osnovne transeuropske prometne mreže koji nisu obuhvaćeni cestarinama ili na neke vrste teških vozila, kao što su ona koja pripadaju određenoj tonaži, a ne podliježu cestarinama. Kombinirani sustav naplate tako bi pomogao državama članicama da ostvare daljnji napredak i osiguraju zeleniji cestovni prijevoz, posebno ako ne postoji sustav naplate i ako cestarine nisu gospodarski održiva ili društveno prihvatljiva opcija. Osim toga, kako bi se u potpunosti poštovala načela održive mobilnosti, maksimalni iznos tih korisničkih naknada trebao bi varirati prema emisijskom razredu Euro i emisijskom razredu CO2 vozila. Na temelju svih tih razmatranja neosporno je da bi primjena takvog sustava kojim se kombiniraju pristup na vremenskoj osnovi i pristup na temelju udaljenosti donijela brojne koristi, stoga bi njegova primjena trebala biti moguća i nakon isteka prijelaznog razdoblja za sustave koji su u potpunosti na vremenskoj osnovi. Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive države članice trebale bi pri uvođenju cestovnih naknada za teška teretna vozila uvesti cestarine ili korisničke naknade za sva teška teretna vozila. |
| --- | --- |

(13)

Države članice koje u trenutku stupanja na snagu ove Direktive primjenjuju cestarine na svojoj osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili na njezinu dijelu trebale bi moći uspostaviti kombinirani sustav naplate za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila. Međutim, ta bi mogućnost trebala biti dostupna samo kao nastavak i dopuna sustavu naplate cestarine na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži gdje se nalaze strateški najvažnija čvorišta i veze transeuropske prometne mreže ili na njezinu dijelu. Tim bi se sustavom državama članicama omogućilo da povećaju i prošire provedbu načelâ „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” izvan mreže za koju se naplaćuje cestarina, i to primjenom korisničkih naknada na onim dionicama osnovne transeuropske prometne mreže koji nisu obuhvaćeni cestarinama ili na neke vrste teških vozila, kao što su ona koja pripadaju određenoj tonaži, a ne podliježu cestarinama. Kombinirani sustav naplate tako bi pomogao državama članicama da ostvare daljnji napredak i osiguraju zeleniji cestovni prijevoz, posebno ako ne postoji sustav naplate i ako cestarine nisu gospodarski održiva ili društveno prihvatljiva opcija. Osim toga, kako bi se u potpunosti poštovala načela održive mobilnosti, maksimalni iznos tih korisničkih naknada trebao bi varirati prema emisijskom razredu Euro i emisijskom razredu CO2 vozila. Na temelju svih tih razmatranja neosporno je da bi primjena takvog sustava kojim se kombiniraju pristup na vremenskoj osnovi i pristup na temelju udaljenosti donijela brojne koristi, stoga bi njegova primjena trebala biti moguća i nakon isteka prijelaznog razdoblja za sustave koji su u potpunosti na vremenskoj osnovi. Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive države članice trebale bi pri uvođenju cestovnih naknada za teška teretna vozila uvesti cestarine ili korisničke naknade za sva teška teretna vozila.

| (14) | Pri jačanju načelâ „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” trebalo bi uzeti u obzir određene značajke država članica ili njihovih sustava naplate cestarina i korisničkih naknada. Na primjer, u pogledu posebno rijetko naseljenih područja ili posebno velike mreže cesta za koje se naplaćuje cestarina ili korisnička naknada, trebala bi biti dostupna mogućnost izuzeća cestovnih dionica. |
| --- | --- |

(14)

Pri jačanju načelâ „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” trebalo bi uzeti u obzir određene značajke država članica ili njihovih sustava naplate cestarina i korisničkih naknada. Na primjer, u pogledu posebno rijetko naseljenih područja ili posebno velike mreže cesta za koje se naplaćuje cestarina ili korisnička naknada, trebala bi biti dostupna mogućnost izuzeća cestovnih dionica.

| (15) | Neke države članice imaju široke mreže za naplatu cestarine koje obuhvaćaju mnogo više autocesta i cesta, a ne samo one koje su dio transeuropske prometne mreže. Primjena cestarina ili korisničkih naknada na sva teška teretna vozila stoga bi dovela do znatno većih opterećenja, posebno za mala i srednja obrtnička poduzeća (mnoga od kojih su uključena u građevinske radove i koja obično ne pružaju usluge prijevoza). Ta bi opterećenja pak dovela do viših cijena, primjerice u području građevinarstva. Povećanje cijena moglo bi značiti da osobito buduća ulaganja, poput energetske obnove kuća i stanova, kao i modernizacije tehnologije kuće, budu odgođena ili čak otkazana. Osim toga, obrtnici ponekad kako bi pružili svoje usluge putuju velike udaljenosti vozilima, a ta se putovanja ne mogu lako obaviti korištenjem drugih načina prijevoza. Uz to, trgovačka društva iz ruralnih područja, koja su zbog tamošnje smanjene gustoće naseljenosti i potražnje ovisna o svojoj mogućnosti pružanja usluga i građevinskih djelatnosti u velegradskim područjima, nalaze se u nepovoljnom položaju u pogledu konkurentnosti u odnosu na trgovačka društva koja posluju u velikim gradovima ili na rubovima velegradskih područja. Stoga bi državama članicama trebalo dati mogućnost da pruže određena izuzeća od naplate, poput izuzeća za vozila kojima se koristi za prijevoz materijala, opreme ili strojeva koje vozač upotrebljava za vrijeme svojeg rada ili kojima se koristi za isporuku robe proizvedene u okviru obrta. |
| --- | --- |

(15)

Neke države članice imaju široke mreže za naplatu cestarine koje obuhvaćaju mnogo više autocesta i cesta, a ne samo one koje su dio transeuropske prometne mreže. Primjena cestarina ili korisničkih naknada na sva teška teretna vozila stoga bi dovela do znatno većih opterećenja, posebno za mala i srednja obrtnička poduzeća (mnoga od kojih su uključena u građevinske radove i koja obično ne pružaju usluge prijevoza). Ta bi opterećenja pak dovela do viših cijena, primjerice u području građevinarstva. Povećanje cijena moglo bi značiti da osobito buduća ulaganja, poput energetske obnove kuća i stanova, kao i modernizacije tehnologije kuće, budu odgođena ili čak otkazana. Osim toga, obrtnici ponekad kako bi pružili svoje usluge putuju velike udaljenosti vozilima, a ta se putovanja ne mogu lako obaviti korištenjem drugih načina prijevoza. Uz to, trgovačka društva iz ruralnih područja, koja su zbog tamošnje smanjene gustoće naseljenosti i potražnje ovisna o svojoj mogućnosti pružanja usluga i građevinskih djelatnosti u velegradskim područjima, nalaze se u nepovoljnom položaju u pogledu konkurentnosti u odnosu na trgovačka društva koja posluju u velikim gradovima ili na rubovima velegradskih područja. Stoga bi državama članicama trebalo dati mogućnost da pruže određena izuzeća od naplate, poput izuzeća za vozila kojima se koristi za prijevoz materijala, opreme ili strojeva koje vozač upotrebljava za vrijeme svojeg rada ili kojima se koristi za isporuku robe proizvedene u okviru obrta.

| (16) | Osobama s invaliditetom može biti važno da se umjesto zahtjevnim lokalnim cestama mogu koristiti cestama koje podliježu naplati cestarina, kao što su autoceste, tuneli ili mostovi. Kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da se koriste cestama za koje se naplaćuje cestarina bez dodatnog administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi dopustiti da vozila osoba s invaliditetom izuzmu od obveze plaćanja cestarine ili korisničke naknade. |
| --- | --- |

(16)

Osobama s invaliditetom može biti važno da se umjesto zahtjevnim lokalnim cestama mogu koristiti cestama koje podliježu naplati cestarina, kao što su autoceste, tuneli ili mostovi. Kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da se koriste cestama za koje se naplaćuje cestarina bez dodatnog administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi dopustiti da vozila osoba s invaliditetom izuzmu od obveze plaćanja cestarine ili korisničke naknade.

| (17) | Države članice trebalo bi poticati da kod primjene sustava za naplatu naknada za korištenje cestovnom infrastrukturom za osobne automobile vode računa o društveno-gospodarskim čimbenicima. Na primjer, naknade za osobne automobile mogle bi se prilagoditi kako bi se izbjeglo prekomjerno kažnjavanje čestih korisnika. |
| --- | --- |

(17)

Države članice trebalo bi poticati da kod primjene sustava za naplatu naknada za korištenje cestovnom infrastrukturom za osobne automobile vode računa o društveno-gospodarskim čimbenicima. Na primjer, naknade za osobne automobile mogle bi se prilagoditi kako bi se izbjeglo prekomjerno kažnjavanje čestih korisnika.

| (18) | Posebno je važno da države članice uspostave pravedan sustav naknada, a posebno sustav kojim se ne kažnjavaju korisnici osobnih automobila koji su zbog svojeg prebivališta u ruralnom, teško dostupnom ili izoliranom području prisiljeni redovito se koristiti cestama koje podliježu naknadama. |
| --- | --- |

(18)

Posebno je važno da države članice uspostave pravedan sustav naknada, a posebno sustav kojim se ne kažnjavaju korisnici osobnih automobila koji su zbog svojeg prebivališta u ruralnom, teško dostupnom ili izoliranom području prisiljeni redovito se koristiti cestama koje podliježu naknadama.

| (19) | Kao i u slučaju teških vozila važno je osigurati da u slučaju da države članice uvedu naknade na vremenskoj osnovi koje se primjenjuju na laka vozila, one budu razmjerne, među ostalim s obzirom na razdoblja upotrebe kraća od jedne godine. U tom se pogledu treba uzeti u obzir činjenica da je raspored upotrebe za laka vozila drugačiji od onoga za teška vozila. Izračun razmjernih naknada na vremenskoj osnovi mogao bi se temeljiti na dostupnim podacima o obrascima putovanja. |
| --- | --- |

(19)

Kao i u slučaju teških vozila važno je osigurati da u slučaju da države članice uvedu naknade na vremenskoj osnovi koje se primjenjuju na laka vozila, one budu razmjerne, među ostalim s obzirom na razdoblja upotrebe kraća od jedne godine. U tom se pogledu treba uzeti u obzir činjenica da je raspored upotrebe za laka vozila drugačiji od onoga za teška vozila. Izračun razmjernih naknada na vremenskoj osnovi mogao bi se temeljiti na dostupnim podacima o obrascima putovanja.

| (20) | Na temelju Direktive 1999/62/EZ pristojba za vanjske troškove može se uvesti na razini koja je blizu graničnih društvenih troškova upotrebe dotičnog vozila. Ta se metoda pokazala najpravednijim i najučinkovitijim načinom kako bi se u obzir uzeli negativni učinci na okoliš i zdravlje od onečišćenja zraka i buke koje stvaraju teška vozila te bi se njome osigurao pravedan doprinos teških vozila u zadovoljavanju normi kvalitete zraka za Europu utvrđenih u Direktivi 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) i svih primjenjivih graničnih ili ciljnih vrijednosti za buku. Stoga bi trebalo olakšati primjenu takvih pristojbi. Naplata pristojbi za vanjske troškove trebala bi se sustavnije primjenjivati. Kako bi se doprinijelo ostvarenju potpune primjene načela „onečišćivač plaća”, države članice trebale bi pristojbe za vanjske troškove primjenjivati na teška vozila barem za onečišćenje zraka, na mrežama obuhvaćenima infrastrukturnom pristojbom. |
| --- | --- |

(20)

Na temelju Direktive 1999/62/EZ pristojba za vanjske troškove može se uvesti na razini koja je blizu graničnih društvenih troškova upotrebe dotičnog vozila. Ta se metoda pokazala najpravednijim i najučinkovitijim načinom kako bi se u obzir uzeli negativni učinci na okoliš i zdravlje od onečišćenja zraka i buke koje stvaraju teška vozila te bi se njome osigurao pravedan doprinos teških vozila u zadovoljavanju normi kvalitete zraka za Europu utvrđenih u Direktivi 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) i svih primjenjivih graničnih ili ciljnih vrijednosti za buku. Stoga bi trebalo olakšati primjenu takvih pristojbi. Naplata pristojbi za vanjske troškove trebala bi se sustavnije primjenjivati. Kako bi se doprinijelo ostvarenju potpune primjene načela „onečišćivač plaća”, države članice trebale bi pristojbe za vanjske troškove primjenjivati na teška vozila barem za onečišćenje zraka, na mrežama obuhvaćenima infrastrukturnom pristojbom.

| (21) | U tu bi svrhu najviše ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove trebalo zamijeniti lako primjenjivim referentnim vrijednostima koje se ažuriraju s obzirom na inflaciju, znanstveni napredak ostvaren u procjeni vanjskih troškova cestovnog prijevoza te kretanja u sastavu voznog parka. |
| --- | --- |

(21)

U tu bi svrhu najviše ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove trebalo zamijeniti lako primjenjivim referentnim vrijednostima koje se ažuriraju s obzirom na inflaciju, znanstveni napredak ostvaren u procjeni vanjskih troškova cestovnog prijevoza te kretanja u sastavu voznog parka.

| (22) | Variranje infrastrukturnih pristojbi prema emisijskom razredu Euro doprinijelo je upotrebi čišćih vozila. Međutim, slijedom obnove voznih parkova, očekuje se da će varijacija pristojbi na toj osnovi na međugradskoj mreži postati manje učinkovita u srednjoročnom razdoblju. Državama članicama trebalo bi stoga dopustiti da prestanu varirati cestarine na toj osnovi. |
| --- | --- |

(22)

Variranje infrastrukturnih pristojbi prema emisijskom razredu Euro doprinijelo je upotrebi čišćih vozila. Međutim, slijedom obnove voznih parkova, očekuje se da će varijacija pristojbi na toj osnovi na međugradskoj mreži postati manje učinkovita u srednjoročnom razdoblju. Državama članicama trebalo bi stoga dopustiti da prestanu varirati cestarine na toj osnovi.

| (23) | Istodobno, s obzirom na to da se povećava udio emisija CO2 iz teških vozila, trebalo bi uvesti varijaciju infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada prema emisijskom razredu CO2 kojom bi se moglo doprinijeti poboljšanju u tom području. U slučaju zajedničkih sustava korisničkih naknada, kojima bi se moglo doprinijeti daljnjem usklađivanju, provedba varijacije je složenija, posebno zbog uvjeta koje takvi zajednički sustavi trebaju ispunjavati. Budući da se države članice sudionice moraju dogovoriti o raspodjeli prihoda koji proizlaze iz korisničke naknade, a njezina je razina ograničena odredbama uvedenima ovom Direktivom, te izmijeniti međunarodne sporazume, u takvom posebnom slučaju opravdano je dopustiti dodatno vrijeme za provedbu varijacije prema emisijama CO2. Varijacija bi u svim slučajevima trebala biti osmišljena tako da bude dosljedna Uredbi (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(23)

Istodobno, s obzirom na to da se povećava udio emisija CO2 iz teških vozila, trebalo bi uvesti varijaciju infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada prema emisijskom razredu CO2 kojom bi se moglo doprinijeti poboljšanju u tom području. U slučaju zajedničkih sustava korisničkih naknada, kojima bi se moglo doprinijeti daljnjem usklađivanju, provedba varijacije je složenija, posebno zbog uvjeta koje takvi zajednički sustavi trebaju ispunjavati. Budući da se države članice sudionice moraju dogovoriti o raspodjeli prihoda koji proizlaze iz korisničke naknade, a njezina je razina ograničena odredbama uvedenima ovom Direktivom, te izmijeniti međunarodne sporazume, u takvom posebnom slučaju opravdano je dopustiti dodatno vrijeme za provedbu varijacije prema emisijama CO2. Varijacija bi u svim slučajevima trebala biti osmišljena tako da bude dosljedna Uredbi (EU) 2019/1242.

| (24) | Sve dok se rješavanju emisija CO2 ne pristupi prikladnijim instrumentima, kao što su usklađeni porezi na gorivo koji uključuju komponentu ugljika, ili dok cestovni prijevoz ne bude obuhvaćen sustavom trgovanja emisijama, državama članicama ujedno bi trebalo dopustiti da primjenjuju pristojbu za vanjske troškove kojom se uvažavaju troškovi emisija CO2. Ako je to opravdano znanstvenim dokazima, države članice trebale bi moći primjenjivati pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(24)

Sve dok se rješavanju emisija CO2 ne pristupi prikladnijim instrumentima, kao što su usklađeni porezi na gorivo koji uključuju komponentu ugljika, ili dok cestovni prijevoz ne bude obuhvaćen sustavom trgovanja emisijama, državama članicama ujedno bi trebalo dopustiti da primjenjuju pristojbu za vanjske troškove kojom se uvažavaju troškovi emisija CO2. Ako je to opravdano znanstvenim dokazima, države članice trebale bi moći primjenjivati pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u ovoj Direktivi.

| (25) | Kako bi se promicao prijelaz na čišći vozni park teških vozila, varijacija infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada prema njihovim emisijama CO2 trebala bi biti obvezna, osim ako se primjenjuje pristojba za vanjske troškove za emisije CO2. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se promicao prijelaz na čišći vozni park teških vozila, varijacija infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada prema njihovim emisijama CO2 trebala bi biti obvezna, osim ako se primjenjuje pristojba za vanjske troškove za emisije CO2.

| (26) | Kako bi se nagradila najučinkovitija teška vozila, državama članicama trebalo bi dopustiti primjenu najviše razine sniženja naknada na vozila bez emisija iz ispušne cijevi. Kako bi se dodatno promicalo uvođenje vozila s nultim emisijama, državama članicama trebalo bi dopustiti da ih privremeno izuzmu od cestovnih naknada. Iz istih razloga i kako bi se osiguralo da udio vozila koja ostvaruju koristi od sniženja cestarina ostane stabilan tijekom godina, čime bi se državama članicama zajamčila sigurnost pri dugoročnom planiranju u pogledu prihoda od cestarina, nova vozila trebalo bi razvrstati u emisijske razrede CO2 na osnovi njihovih rezultata u odnosu na linearnu putanju smanjenja emisija između 2021. i 2030., kako je definirano u Uredbi (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se nagradila najučinkovitija teška vozila, državama članicama trebalo bi dopustiti primjenu najviše razine sniženja naknada na vozila bez emisija iz ispušne cijevi. Kako bi se dodatno promicalo uvođenje vozila s nultim emisijama, državama članicama trebalo bi dopustiti da ih privremeno izuzmu od cestovnih naknada. Iz istih razloga i kako bi se osiguralo da udio vozila koja ostvaruju koristi od sniženja cestarina ostane stabilan tijekom godina, čime bi se državama članicama zajamčila sigurnost pri dugoročnom planiranju u pogledu prihoda od cestarina, nova vozila trebalo bi razvrstati u emisijske razrede CO2 na osnovi njihovih rezultata u odnosu na linearnu putanju smanjenja emisija između 2021. i 2030., kako je definirano u Uredbi (EU) 2019/1242.

| (27) | Kako bi se osigurala učinkovitost i usklađenost varijacije naknada prema emisijama CO2 i naplata pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2, od kojih su i jedne i druge namijenjene poticanju uvođenja vozila s niskim emisijama i nultim emisijama, te kako bi se osigurala usklađena primjena Direktive 1999/62/EZ sa svim drugim instrumentima za određivanje cijena ugljika povezanima s cestovnim prijevozom koji će biti doneseni u budućnosti, Komisija bi trebala pravodobno ocijeniti njihovu učinkovitost i nužnost. Na temelju te ocjene Komisija bi trebala, prema potrebi, predložiti izmjenu odredaba o varijaciji naknada prema emisijama CO2 i naplata pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 kako bi se spriječila dvostruka naplata putem različitih instrumenata za određivanje cijena ugljika. Iako bi se budućom mjerom trebala osigurati pravna sigurnost i dosljedna primjena različitih pravila, u ovoj bi Direktivi trebalo pojasniti da države članice ne bi trebale biti obvezne primjenjivati sustav varijacije za CO2 predviđen ovom Direktivom nakon datuma primjene nekog drugog instrumenta za određivanje cijene ugljika primjenjivog na cestovni prijevoz koji može biti donesen na razini Unije primjerice na temelju prijedloga Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ, Odluke (EU) 2015/1814 i Uredbe (EU) 2015/757 [2021/0211 (COD)]. U slučaju da u međuvremenu bude donesen drugi instrument za određivanje cijena ugljika koji se primjenjuje na cestovni prijevoz, razina pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 trebala bi biti ograničena na ono što je potrebno za internalizaciju tih vanjskih troškova i Komisija bi trebala biti ovlaštena delegiranim aktima prilagoditi referentne vrijednosti utvrđene u Prilogu III.c. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurala učinkovitost i usklađenost varijacije naknada prema emisijama CO2 i naplata pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2, od kojih su i jedne i druge namijenjene poticanju uvođenja vozila s niskim emisijama i nultim emisijama, te kako bi se osigurala usklađena primjena Direktive 1999/62/EZ sa svim drugim instrumentima za određivanje cijena ugljika povezanima s cestovnim prijevozom koji će biti doneseni u budućnosti, Komisija bi trebala pravodobno ocijeniti njihovu učinkovitost i nužnost. Na temelju te ocjene Komisija bi trebala, prema potrebi, predložiti izmjenu odredaba o varijaciji naknada prema emisijama CO2 i naplata pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 kako bi se spriječila dvostruka naplata putem različitih instrumenata za određivanje cijena ugljika. Iako bi se budućom mjerom trebala osigurati pravna sigurnost i dosljedna primjena različitih pravila, u ovoj bi Direktivi trebalo pojasniti da države članice ne bi trebale biti obvezne primjenjivati sustav varijacije za CO2 predviđen ovom Direktivom nakon datuma primjene nekog drugog instrumenta za određivanje cijene ugljika primjenjivog na cestovni prijevoz koji može biti donesen na razini Unije primjerice na temelju prijedloga Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ, Odluke (EU) 2015/1814 i Uredbe (EU) 2015/757 [2021/0211 (COD)]. U slučaju da u međuvremenu bude donesen drugi instrument za određivanje cijena ugljika koji se primjenjuje na cestovni prijevoz, razina pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 trebala bi biti ograničena na ono što je potrebno za internalizaciju tih vanjskih troškova i Komisija bi trebala biti ovlaštena delegiranim aktima prilagoditi referentne vrijednosti utvrđene u Prilogu III.c.

| (28) | Radi očuvanja baštine automobilske industrije Unije države članice trebale bi moći uspostaviti posebnu kategoriju vozila od povijesnog interesa kako bi se mogao prilagoditi iznos različitih naknada naplativih na temelju ove Direktive. |
| --- | --- |

(28)

Radi očuvanja baštine automobilske industrije Unije države članice trebale bi moći uspostaviti posebnu kategoriju vozila od povijesnog interesa kako bi se mogao prilagoditi iznos različitih naknada naplativih na temelju ove Direktive.

| (29) | Trenutačno u Uredbi (EU) 2019/1242 nisu definirane putanje smanjenja emisija za skupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) te uredbe. S obzirom na njezin članak 15., moguće je da će se ta uredba izmijeniti u budućnosti te da će se definirati putanje smanjenja emisija za takve skupine vozila. Ako se takva izmjena donese, varijacija infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada za teška vozila prema emisijskim razredima CO2 2 i 3 trebala bi se primjenjivati i na te skupine vozila. Ako se takva izmjena ne donese, varijacija za te skupine vozila trebala bi vrijediti samo za emisijske razrede CO2 1, 4 i 5. |
| --- | --- |

(29)

Trenutačno u Uredbi (EU) 2019/1242 nisu definirane putanje smanjenja emisija za skupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) te uredbe. S obzirom na njezin članak 15., moguće je da će se ta uredba izmijeniti u budućnosti te da će se definirati putanje smanjenja emisija za takve skupine vozila. Ako se takva izmjena donese, varijacija infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada za teška vozila prema emisijskim razredima CO2 2 i 3 trebala bi se primjenjivati i na te skupine vozila. Ako se takva izmjena ne donese, varijacija za te skupine vozila trebala bi vrijediti samo za emisijske razrede CO2 1, 4 i 5.

| (30) | Ako se područje primjene Uredbe (EU) 2019/1242 proširi na ostala teška vozila, Komisija bi, prema potrebi, trebala razmotriti predlaganje izmjene Direktive 1999/62/EZ kojom bi se za sva teška vozila uveli emisijski razredi CO2 2 i 3, u skladu s načelima koja se primjenjuju na teška vozila čije su emisije CO2 trenutačno uređene tom uredbom. |
| --- | --- |

(30)

Ako se područje primjene Uredbe (EU) 2019/1242 proširi na ostala teška vozila, Komisija bi, prema potrebi, trebala razmotriti predlaganje izmjene Direktive 1999/62/EZ kojom bi se za sva teška vozila uveli emisijski razredi CO2 2 i 3, u skladu s načelima koja se primjenjuju na teška vozila čije su emisije CO2 trenutačno uređene tom uredbom.

| (31) | Ovom Direktivom trebalo bi se promicati smanjenje emisija CO2 s pomoću tehničkih poboljšanja skupova teških teretnih motornih vozila i njihovih prikolica ili poluprikolica. Stoga se u ovoj Direktivi predviđa sniženje cestovnih naknada za teška teretna motorna vozila s niskim emisijama CO2. Radi potpune regulatorne dosljednosti, nakon što postanu dostupne pravno certificirane vrijednosti za učinak prikolica ili poluprikolica na emisije CO2 skupova teških teretnih vozila, Komisija bi, prema potrebi, trebala podnijeti zakonodavni prijedlog za izmjenu Direktive 1999/62/EZ kako bi se takve certificirane vrijednosti uključile pri određivanju sniženja cestovnih naknada predviđenog u ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(31)

Ovom Direktivom trebalo bi se promicati smanjenje emisija CO2 s pomoću tehničkih poboljšanja skupova teških teretnih motornih vozila i njihovih prikolica ili poluprikolica. Stoga se u ovoj Direktivi predviđa sniženje cestovnih naknada za teška teretna motorna vozila s niskim emisijama CO2. Radi potpune regulatorne dosljednosti, nakon što postanu dostupne pravno certificirane vrijednosti za učinak prikolica ili poluprikolica na emisije CO2 skupova teških teretnih vozila, Komisija bi, prema potrebi, trebala podnijeti zakonodavni prijedlog za izmjenu Direktive 1999/62/EZ kako bi se takve certificirane vrijednosti uključile pri određivanju sniženja cestovnih naknada predviđenog u ovoj Direktivi.

| (32) | Kako bi se i dalje promicala obnova voznog parka te izbjeglo narušavanje tržišta rabljenih teških vozila, klasifikacija vozila koja pripadaju emisijskim razredima CO2 2 i 3 trebala bi se ponovo procjenjivati svakih šest godina nakon prve registracije. Kako bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru, to ne bi trebalo utjecati na valjanost korisničkih naknada koje su vrijedile prije datuma ponovne klasifikacije. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se i dalje promicala obnova voznog parka te izbjeglo narušavanje tržišta rabljenih teških vozila, klasifikacija vozila koja pripadaju emisijskim razredima CO2 2 i 3 trebala bi se ponovo procjenjivati svakih šest godina nakon prve registracije. Kako bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru, to ne bi trebalo utjecati na valjanost korisničkih naknada koje su vrijedile prije datuma ponovne klasifikacije.

| (33) | U pogledu stupanja na snagu ponovne klasifikacije u sustavima korisničkih naknada, odabir primjerenog modela ovisi o posebnim razmatranjima u vezi s administrativnim posljedicama te ponovne klasifikacije i njezinim učincima na prihod. Stoga bi odluku o načinu provedbe ponovne klasifikacije u sustavima korisničkih naknada trebalo prepustiti državama članicama (ili, u slučaju zajedničkih sustava, skupini država članica). |
| --- | --- |

(33)

U pogledu stupanja na snagu ponovne klasifikacije u sustavima korisničkih naknada, odabir primjerenog modela ovisi o posebnim razmatranjima u vezi s administrativnim posljedicama te ponovne klasifikacije i njezinim učincima na prihod. Stoga bi odluku o načinu provedbe ponovne klasifikacije u sustavima korisničkih naknada trebalo prepustiti državama članicama (ili, u slučaju zajedničkih sustava, skupini država članica).

| (34) | Kako bi se osigurala dosljedna primjena varijacije cestarina prema emisijama CO2, potrebno je izmijeniti Direktivu Vijeća 1999/37/EZ (8) tako da se zahtijeva da u potvrdi o registraciji budu navedene specifične emisije CO2 teških vozila, ako su dostupne u njihovim certifikatima o sukladnosti. Ako Uredba (EU) 2019/1242 bude izmijenjena na način koji utječe na izračun emisija CO2 nastalih upotrebom niskougljičnih goriva, moglo bi biti primjereno da Komisija procijeni potrebu za poboljšanjem usklađenosti između ove Direktive i tih izmjena. Važno je osigurati da oprema u vozilu koja se upotrebljava u okviru naplate cestarine sadržava podatke o emisijama CO2 i emisijskom razredu CO2 teških vozila te da takvi podaci budu dostupni za razmjenu informacija između država članica, kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2019/520. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se osigurala dosljedna primjena varijacije cestarina prema emisijama CO2, potrebno je izmijeniti Direktivu Vijeća 1999/37/EZ (8) tako da se zahtijeva da u potvrdi o registraciji budu navedene specifične emisije CO2 teških vozila, ako su dostupne u njihovim certifikatima o sukladnosti. Ako Uredba (EU) 2019/1242 bude izmijenjena na način koji utječe na izračun emisija CO2 nastalih upotrebom niskougljičnih goriva, moglo bi biti primjereno da Komisija procijeni potrebu za poboljšanjem usklađenosti između ove Direktive i tih izmjena. Važno je osigurati da oprema u vozilu koja se upotrebljava u okviru naplate cestarine sadržava podatke o emisijama CO2 i emisijskom razredu CO2 teških vozila te da takvi podaci budu dostupni za razmjenu informacija između država članica, kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2019/520.

| (35) | Laka vozila stvaraju dvije trećine negativnih učinaka cestovnog prijevoza na okoliš i zdravlje. Stoga je važno promicati upotrebu najčišćih vozila s najučinkovitijom potrošnjom goriva s pomoću diferencijacije cestovnih naknada prema njihovim specifičnim emisijama CO2 i emisijama onečišćujućih tvari utvrđenih u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/1151 (9) i u vezi s Uredbom (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (10). Kako bi se promicala upotreba najčišćih i najučinkovitijih vozila, državama članicama trebalo bi dopustiti da primjenjuju znatno snižene cestarine i korisničke naknade za takva vozila. Državama članicama trebalo bi dopustiti da uzmu u obzir poboljšanje okolišne učinkovitosti vozila povezano s njegovim prijelazom na alternativna goriva. Pritom bi državama članicama trebalo dopustiti da izuzmu goriva proizvedena iz sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena upotrebe zemljišta za koje je zabilježeno znatno širenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika. U tu bi svrhu stalna pretplata ili bilo koji drugi mehanizam koji odobri operator sustava za naplatu cestarine trebali omogućiti korisnicima da iskoriste pogodnost varijacija cestarina ili korisničkih naknada koje odgovaraju poboljšanoj okolišnoj učinkovitosti vozila nakon njegove preinake. |
| --- | --- |

(35)

Laka vozila stvaraju dvije trećine negativnih učinaka cestovnog prijevoza na okoliš i zdravlje. Stoga je važno promicati upotrebu najčišćih vozila s najučinkovitijom potrošnjom goriva s pomoću diferencijacije cestovnih naknada prema njihovim specifičnim emisijama CO2 i emisijama onečišćujućih tvari utvrđenih u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/1151 (9) i u vezi s Uredbom (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (10). Kako bi se promicala upotreba najčišćih i najučinkovitijih vozila, državama članicama trebalo bi dopustiti da primjenjuju znatno snižene cestarine i korisničke naknade za takva vozila. Državama članicama trebalo bi dopustiti da uzmu u obzir poboljšanje okolišne učinkovitosti vozila povezano s njegovim prijelazom na alternativna goriva. Pritom bi državama članicama trebalo dopustiti da izuzmu goriva proizvedena iz sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena upotrebe zemljišta za koje je zabilježeno znatno širenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika. U tu bi svrhu stalna pretplata ili bilo koji drugi mehanizam koji odobri operator sustava za naplatu cestarine trebali omogućiti korisnicima da iskoriste pogodnost varijacija cestarina ili korisničkih naknada koje odgovaraju poboljšanoj okolišnoj učinkovitosti vozila nakon njegove preinake.

| (36) | Kako se zbog dodatne mase povezane s tehnologijom za nulte emisije ne bi kažnjavali razvoj i upotreba lakih vozila s nultim emisijama, državama članicama trebalo bi dopustiti da u odnosu na takva vozila primjenjuju snižene cijene ili izuzeća. |
| --- | --- |

(36)

Kako se zbog dodatne mase povezane s tehnologijom za nulte emisije ne bi kažnjavali razvoj i upotreba lakih vozila s nultim emisijama, državama članicama trebalo bi dopustiti da u odnosu na takva vozila primjenjuju snižene cijene ili izuzeća.

| (37) | Zagušenja na cestama kojima doprinose sva motorna vozila u različitim razmjerima predstavljaju troškove u iznosu od približno 1 % BDP-a. Znatan se dio tih troškova može pripisati međugradskom zagušenju. Stoga bi trebalo dopustiti posebnu naknadu zbog zagušenja pod uvjetom da se ona primjenjuje i na kategoriju lakih vozila i na kategoriju teških vozila. S obzirom na njihov potencijalni doprinos smanjenju zagušenja, države članice mogle bi iz primjene takve naknade zbog zagušenja isključiti sredstva za kolektivni prijevoz, odnosno minibuse, obične autobuse i turističke autobuse. Kako bi ta naknada bila djelotvorna i razmjerna, trebalo bi je izračunati na temelju graničnog troška zbog zagušenja te diferencirati s obzirom na mjesto, vrijeme i kategoriju vozila. |
| --- | --- |

(37)

Zagušenja na cestama kojima doprinose sva motorna vozila u različitim razmjerima predstavljaju troškove u iznosu od približno 1 % BDP-a. Znatan se dio tih troškova može pripisati međugradskom zagušenju. Stoga bi trebalo dopustiti posebnu naknadu zbog zagušenja pod uvjetom da se ona primjenjuje i na kategoriju lakih vozila i na kategoriju teških vozila. S obzirom na njihov potencijalni doprinos smanjenju zagušenja, države članice mogle bi iz primjene takve naknade zbog zagušenja isključiti sredstva za kolektivni prijevoz, odnosno minibuse, obične autobuse i turističke autobuse. Kako bi ta naknada bila djelotvorna i razmjerna, trebalo bi je izračunati na temelju graničnog troška zbog zagušenja te diferencirati s obzirom na mjesto, vrijeme i kategoriju vozila.

| (38) | Cestovnim naknadama mogu se mobilizirati resursi kojima se doprinosi financiranju održavanja i razvoja visokokvalitetne prometne infrastrukture. Stoga je primjereno zahtijevati od država članica da na odgovarajući način izvješćuju o upotrebi takvih prihoda. Time bi se posebno pomoglo u prepoznavanju mogućih praznina u financiranju i podizanju prihvatljivosti naplate cestovnih naknada u javnosti. Radi transparentnosti bilo bi primjereno da države članice korisnicima cesta objave određene informacije o cestarinama i korisničkim naknadama koje se naplaćuju na njihovu državnom području, kao što su informacije u vezi s upotrebom prihoda ostvarenih primjenom Direktive 1999/62/EZ, varijacijama infrastrukturnih pristojbi, pristojbama za vanjske troškove i ukupnim prihodima od naknada zbog zagušenja po kategoriji vozila. |
| --- | --- |

(38)

Cestovnim naknadama mogu se mobilizirati resursi kojima se doprinosi financiranju održavanja i razvoja visokokvalitetne prometne infrastrukture. Stoga je primjereno zahtijevati od država članica da na odgovarajući način izvješćuju o upotrebi takvih prihoda. Time bi se posebno pomoglo u prepoznavanju mogućih praznina u financiranju i podizanju prihvatljivosti naplate cestovnih naknada u javnosti. Radi transparentnosti bilo bi primjereno da države članice korisnicima cesta objave određene informacije o cestarinama i korisničkim naknadama koje se naplaćuju na njihovu državnom području, kao što su informacije u vezi s upotrebom prihoda ostvarenih primjenom Direktive 1999/62/EZ, varijacijama infrastrukturnih pristojbi, pristojbama za vanjske troškove i ukupnim prihodima od naknada zbog zagušenja po kategoriji vozila.

| (39) | U naknadama zbog zagušenja trebalo bi razmjerno uvažavati stvarne troškove koje svako vozilo izravno uzrokuje ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu kao cjelini. Kako bi se spriječilo da one nerazmjerno ometaju slobodno kretanje osoba i robe, trebalo bi ih ograničiti na posebne iznose u kojima se uvažavaju granični društveni troškovi zagušenja u uvjetima gotovo potpunog iskorištenja kapaciteta, to jest, kad se opseg prometa približi cestovnom kapacitetu. Iz istog se razloga naknada zbog zagušenja ne bi trebala primjenjivati u kombinaciji s infrastrukturnom pristojbom koja se u svrhu smanjenja zagušenja mijenja ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu. Kako bi se pozitivan učinak naknade zbog zagušenja iskoristio u najvećoj mogućoj mjeri, prihode koji se tim naknadama ostvare trebalo bi dodijeliti projektima kojima se nastoje riješiti izvori zagušenja. |
| --- | --- |

(39)

U naknadama zbog zagušenja trebalo bi razmjerno uvažavati stvarne troškove koje svako vozilo izravno uzrokuje ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu kao cjelini. Kako bi se spriječilo da one nerazmjerno ometaju slobodno kretanje osoba i robe, trebalo bi ih ograničiti na posebne iznose u kojima se uvažavaju granični društveni troškovi zagušenja u uvjetima gotovo potpunog iskorištenja kapaciteta, to jest, kad se opseg prometa približi cestovnom kapacitetu. Iz istog se razloga naknada zbog zagušenja ne bi trebala primjenjivati u kombinaciji s infrastrukturnom pristojbom koja se u svrhu smanjenja zagušenja mijenja ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu. Kako bi se pozitivan učinak naknade zbog zagušenja iskoristio u najvećoj mogućoj mjeri, prihode koji se tim naknadama ostvare trebalo bi dodijeliti projektima kojima se nastoje riješiti izvori zagušenja.

| (40) | Uzimajući u obzir činjenicu da postojeći ugovori o koncesiji mogu sadržavati režime drugačije od onih utvrđenih u ovoj Direktivi te kako bi se osigurala njihova financijska održivost, primjereno je zahtijevati da postojeći ugovori o koncesiji ispunjavaju zahtjev za variranje infrastrukturne pristojbe tek nakon što se oni bitno izmijene. |
| --- | --- |

(40)

Uzimajući u obzir činjenicu da postojeći ugovori o koncesiji mogu sadržavati režime drugačije od onih utvrđenih u ovoj Direktivi te kako bi se osigurala njihova financijska održivost, primjereno je zahtijevati da postojeći ugovori o koncesiji ispunjavaju zahtjev za variranje infrastrukturne pristojbe tek nakon što se oni bitno izmijene.

| (41) | Dodaci infrastrukturnoj pristojbi također bi mogli biti koristan doprinos rješavanju problema povezanih sa znatnom štetom u okolišu ili zagušenjima prouzročenima upotrebom određenih cesta, i to ne samo u planinskim područjima. Stoga bi trebalo ukloniti trenutačno ograničenje kojim se upotreba dodataka ograničava na takva područja. U slučaju da dvije ili više država članica naplaćuju veće dodatke na istom koridoru, potrebno je uzeti u obzir to da bi ti dodaci mogli imati negativne učinke na druge države članice na istom koridoru. Osim toga, kako bi se izbjegla dvostruka naplata korisnicima, dodatke bi trebalo isključiti na cestovnim dionicama na kojima se primjenjuje naknada zbog zagušenja. U tu svrhu, kako bi se izbjegli negativni učinci na gospodarski razvoj rubnih regija i radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji da odbije ili da zatraži izmjenu planova, koje je predala država članica, za primjenu dodatka infrastrukturnoj pristojbi koja se naplaćuje na posebnim cestovnim dionicama koje su redovito zagušene ili na kojima vozila uzrokuju znatnu štetu u okolišu. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(41)

Dodaci infrastrukturnoj pristojbi također bi mogli biti koristan doprinos rješavanju problema povezanih sa znatnom štetom u okolišu ili zagušenjima prouzročenima upotrebom određenih cesta, i to ne samo u planinskim područjima. Stoga bi trebalo ukloniti trenutačno ograničenje kojim se upotreba dodataka ograničava na takva područja. U slučaju da dvije ili više država članica naplaćuju veće dodatke na istom koridoru, potrebno je uzeti u obzir to da bi ti dodaci mogli imati negativne učinke na druge države članice na istom koridoru. Osim toga, kako bi se izbjegla dvostruka naplata korisnicima, dodatke bi trebalo isključiti na cestovnim dionicama na kojima se primjenjuje naknada zbog zagušenja. U tu svrhu, kako bi se izbjegli negativni učinci na gospodarski razvoj rubnih regija i radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji da odbije ili da zatraži izmjenu planova, koje je predala država članica, za primjenu dodatka infrastrukturnoj pristojbi koja se naplaćuje na posebnim cestovnim dionicama koje su redovito zagušene ili na kojima vozila uzrokuju znatnu štetu u okolišu. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

| (42) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji za donošenje provedbenih akata u svrhu utvrđivanja referentnih emisija CO2 za podskupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242. Komisija bi trebala navoditi podatke relevantne za takve skupine vozila objavljene u izvješću iz članka 10. Uredbe (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća (12). S obzirom na ograničenu prirodu provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji, prije njihova donošenja nije potrebno predvidjeti nadzor koji provodi odbor sastavljen od predstavnika država članica. |
| --- | --- |

(42)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji za donošenje provedbenih akata u svrhu utvrđivanja referentnih emisija CO2 za podskupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242. Komisija bi trebala navoditi podatke relevantne za takve skupine vozila objavljene u izvješću iz članka 10. Uredbe (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća (12). S obzirom na ograničenu prirodu provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji, prije njihova donošenja nije potrebno predvidjeti nadzor koji provodi odbor sastavljen od predstavnika država članica.

| (43) | Ako država članica uvede sustav naplate cestovnih naknada, odobravanje nadoknada moglo bi u nekim slučajevima dovesti do diskriminacije nerezidentnih korisnika cesta. Stoga bi mogućnost odobravanja nadoknade trebalo ograničiti na cestarine te ona više ne bi trebala biti dostupna u slučaju korisničkih naknada. |
| --- | --- |

(43)

Ako država članica uvede sustav naplate cestovnih naknada, odobravanje nadoknada moglo bi u nekim slučajevima dovesti do diskriminacije nerezidentnih korisnika cesta. Stoga bi mogućnost odobravanja nadoknade trebalo ograničiti na cestarine te ona više ne bi trebala biti dostupna u slučaju korisničkih naknada.

| (44) | Kako bi se iskoristile potencijalne sinergije među postojećim sustavima naplate cestovnih naknada i smanjili operativni troškovi, Komisiju bi trebalo u potpunosti uključiti u suradnju među državama članicama koje namjeravaju uvesti zajedničke sustave naplate cestovnih naknada. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se iskoristile potencijalne sinergije među postojećim sustavima naplate cestovnih naknada i smanjili operativni troškovi, Komisiju bi trebalo u potpunosti uključiti u suradnju među državama članicama koje namjeravaju uvesti zajedničke sustave naplate cestovnih naknada.

| (45) | Potrebno je državama članicama omogućiti da financiraju izgradnju, rad, održavanje i razvoj sustava za opskrbu električnom energijom ili gorivom za vozila s niskim emisijama i nultim emisijama kako bi se olakšala elektrifikacija cesta. Osobito, ako država članica namjerava financirati te električne sustave neovisno o financiranju cestovne infrastrukture, ova Direktiva ne bi trebala sprječavati tu državu članicu da naplaćuje pristojbe za korištenje takvim sustavima. |
| --- | --- |

(45)

Potrebno je državama članicama omogućiti da financiraju izgradnju, rad, održavanje i razvoj sustava za opskrbu električnom energijom ili gorivom za vozila s niskim emisijama i nultim emisijama kako bi se olakšala elektrifikacija cesta. Osobito, ako država članica namjerava financirati te električne sustave neovisno o financiranju cestovne infrastrukture, ova Direktiva ne bi trebala sprječavati tu državu članicu da naplaćuje pristojbe za korištenje takvim sustavima.

| (46) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, naime osigurati da se nacionalne naknade koje se naplaćuju za korištenje određenim infrastrukturama za vozila primjenjuju unutar usklađenog okvira kojim se osigurava jednako postupanje u cijeloj Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekogranične naravi cestovnog prijevoza i drugih pitanja koja bi se trebala riješiti ovom Direktivom on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(46)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, naime osigurati da se nacionalne naknade koje se naplaćuju za korištenje određenim infrastrukturama za vozila primjenjuju unutar usklađenog okvira kojim se osigurava jednako postupanje u cijeloj Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekogranične naravi cestovnog prijevoza i drugih pitanja koja bi se trebala riješiti ovom Direktivom on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (47) | Potrebno je osigurati da se u pristojbama za vanjske troškove i dalje što točnije uvažava trošak onečišćenja zraka, buke i klimatskih promjena prouzročenih teškim vozilima, a da pritom sustav naplate naknada ne postane prekomjerno složen, kako bi se promicala upotreba vozila s najučinkovitijom potrošnjom goriva te održala djelotvornost poticaja i ažurirala diferencijacija cestovnih naknada. |
| --- | --- |

(47)

Potrebno je osigurati da se u pristojbama za vanjske troškove i dalje što točnije uvažava trošak onečišćenja zraka, buke i klimatskih promjena prouzročenih teškim vozilima, a da pritom sustav naplate naknada ne postane prekomjerno složen, kako bi se promicala upotreba vozila s najučinkovitijom potrošnjom goriva te održala djelotvornost poticaja i ažurirala diferencijacija cestovnih naknada.

| (48) | Stoga bi Komisiji trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kako bi se referentne vrijednosti za naplatu pristojbi za vanjske troškove iz priloga III.b i III.c Direktivi 1999/62/EZ prilagodile znanstvenom i tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (13) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(48)

Stoga bi Komisiji trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kako bi se referentne vrijednosti za naplatu pristojbi za vanjske troškove iz priloga III.b i III.c Direktivi 1999/62/EZ prilagodile znanstvenom i tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (13) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (49) | Direktive 1999/62/EZ, 1999/37/EZ i (EU) 2019/520 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(49)

Direktive 1999/62/EZ, 1999/37/EZ i (EU) 2019/520 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive 1999/62/EZ

Direktiva 1999/62/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „Direktiva 1999/62/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za upotrebu cestovnih infrastruktura za vozila”; |
| --- | --- |

1.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Direktiva 1999/62/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za upotrebu cestovnih infrastruktura za vozila”;

| 2. | članci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 1.

  1.   Ova se Direktiva primjenjuje na:


  (a) | poreze na vozila uvedene na teška teretna vozila; |
| --- | --- | --- |

2.

članci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 1.

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na:

(a)

poreze na vozila uvedene na teška teretna vozila;

| (b) | cestarine i korisničke naknade uvedene na vozila. |
| --- | --- |

(b)

cestarine i korisničke naknade uvedene na vozila.

2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na vozila koja se upotrebljavaju isključivo na neeuropskim državnim područjima država članica.

3.   Direktiva se ne primjenjuje na vozila registrirana na Kanarskim otocima, u Ceuti i Melilli, na Azorima ili Madeiri, koja obavljaju prijevoz isključivo na tim područjima ili između tih područja i matične zemlje Španjolske odnosno Portugala.

Članak 2.

1.   Za potrebe ove Direktive:

| 1. | „transeuropska cestovna mreža” znači infrastruktura cestovnog prijevoza iz poglavlja II. odjeljka 3. Uredbe (EU) br. 1315/2013 (*) Europskog parlamenta i Vijeća kako je prikazana na zemljovidima u Prilogu I. toj uredbi; |
| --- | --- |

1.

„transeuropska cestovna mreža” znači infrastruktura cestovnog prijevoza iz poglavlja II. odjeljka 3. Uredbe (EU) br. 1315/2013 (*) Europskog parlamenta i Vijeća kako je prikazana na zemljovidima u Prilogu I. toj uredbi;

| 2. | „osnovna transeuropska prometna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

2.

„osnovna transeuropska prometna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| 3. | „troškovi izgradnje” znači troškovi povezani s izgradnjom, uključujući, tamo gdje je to prikladno, troškove financiranja bilo čega od sljedećeg:


  (a) | nove infrastrukture ili novih poboljšanja infrastrukture, uključujući znatne konstrukcijske popravke; |
| --- | --- | --- |

3.

„troškovi izgradnje” znači troškovi povezani s izgradnjom, uključujući, tamo gdje je to prikladno, troškove financiranja bilo čega od sljedećeg:

(a)

nove infrastrukture ili novih poboljšanja infrastrukture, uključujući znatne konstrukcijske popravke;

| (b) | infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture, uključujući znatne konstrukcijske popravke, dovršene najviše 30 godina prije 10. lipnja 2008., gdje su režimi naplate cestarina 10. lipnja 2008. već bili na snazi, ili dovršene najviše 30 godina prije uspostavljanja bilo kakvih novih režima naplate cestarina uvedenih nakon 10. lipnja 2008.; ili |
| --- | --- |

(b)

infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture, uključujući znatne konstrukcijske popravke, dovršene najviše 30 godina prije 10. lipnja 2008., gdje su režimi naplate cestarina 10. lipnja 2008. već bili na snazi, ili dovršene najviše 30 godina prije uspostavljanja bilo kakvih novih režima naplate cestarina uvedenih nakon 10. lipnja 2008.; ili

| (c) | infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture dovršenih prije rokova iz točke (b):


  i. | ako je država članica uspostavila sustav naplate cestarina koji omogućava povrat tih troškova putem ugovora s operatorom sustava naplate cestarina ili putem drugih pravnih akata s jednakim učinkom koji su stupili na snagu prije 10. lipnja 2008. ili |
| --- | --- | --- |

(c)

infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture dovršenih prije rokova iz točke (b):

i.

ako je država članica uspostavila sustav naplate cestarina koji omogućava povrat tih troškova putem ugovora s operatorom sustava naplate cestarina ili putem drugih pravnih akata s jednakim učinkom koji su stupili na snagu prije 10. lipnja 2008. ili

| ii. | ako država članica može pružiti dokaz da je izgradnja dotične infrastrukture bila uvjetovana njezinim predviđenim vijekom trajanja dužim od 30 godina; |
| --- | --- |

ii.

ako država članica može pružiti dokaz da je izgradnja dotične infrastrukture bila uvjetovana njezinim predviđenim vijekom trajanja dužim od 30 godina;

| 4. | „troškovi financiranja” znači kamate na zajmove i povrat na svako financiranje vlasničkim kapitalom koje omogućuju dioničari; |
| --- | --- |

4.

„troškovi financiranja” znači kamate na zajmove i povrat na svako financiranje vlasničkim kapitalom koje omogućuju dioničari;

| 5. | „značajni konstrukcijski popravci” znači konstrukcijski popravci osim onih popravaka koji više nisu ni od kakve koristi za korisnike ceste, osobito kad su popravci zamijenjeni daljnjom zamjenom površinskog sloja ceste ili nekim drugim građevinskim radovima; |
| --- | --- |

5.

„značajni konstrukcijski popravci” znači konstrukcijski popravci osim onih popravaka koji više nisu ni od kakve koristi za korisnike ceste, osobito kad su popravci zamijenjeni daljnjom zamjenom površinskog sloja ceste ili nekim drugim građevinskim radovima;

| 6. | „autocesta” znači cesta posebno projektirana i izgrađena za promet motornih vozila koja nema neposredan pristup susjednim zemljištima te koja ispunjava sljedeće kriterije:


  (a) | ima, osim na posebnim mjestima ili privremeno, odvojene kolničke trake za promet u dva smjera međusobno odijeljene razdijelnim trakom koji nije namijenjen za promet ili, izuzetno, na neki drugi način; |
| --- | --- | --- |

6.

„autocesta” znači cesta posebno projektirana i izgrađena za promet motornih vozila koja nema neposredan pristup susjednim zemljištima te koja ispunjava sljedeće kriterije:

(a)

ima, osim na posebnim mjestima ili privremeno, odvojene kolničke trake za promet u dva smjera međusobno odijeljene razdijelnim trakom koji nije namijenjen za promet ili, izuzetno, na neki drugi način;

| (b) | ne križa se na istoj razini niti s jednom cestom, željezničkom ili tramvajskom prugom, biciklističkom stazom ili pješačkom stazom; i |
| --- | --- |

(b)

ne križa se na istoj razini niti s jednom cestom, željezničkom ili tramvajskom prugom, biciklističkom stazom ili pješačkom stazom; i

| (c) | posebno je označena kao autocesta; |
| --- | --- |

(c)

posebno je označena kao autocesta;

| 7. | „cestarina” znači određeni iznos naplativ u odnosu na vozilo koji se temelji na udaljenosti koju je vozilo prešlo na određenoj infrastrukturi i na tipu vozila, čijim se plaćanjem stječe pravo na upotrebu infrastrukture tim vozilom, a koji obuhvaća jednu ili više sljedećih pristojba i naknada:


  (a) | infrastrukturnu pristojbu; |
| --- | --- | --- |

7.

„cestarina” znači određeni iznos naplativ u odnosu na vozilo koji se temelji na udaljenosti koju je vozilo prešlo na određenoj infrastrukturi i na tipu vozila, čijim se plaćanjem stječe pravo na upotrebu infrastrukture tim vozilom, a koji obuhvaća jednu ili više sljedećih pristojba i naknada:

(a)

infrastrukturnu pristojbu;

| (b) | naknadu zbog zagušenja; ili |
| --- | --- |

(b)

naknadu zbog zagušenja; ili

| (c) | pristojbu za vanjske troškove; |
| --- | --- |

(c)

pristojbu za vanjske troškove;

| 8. | „infrastrukturna pristojba” znači pristojba koja se naplaćuje za nadoknadu troškova gradnje, održavanja, poslovanja i razvoja vezanih uz infrastrukturu, a koji su nastali u državi članici; |
| --- | --- |

8.

„infrastrukturna pristojba” znači pristojba koja se naplaćuje za nadoknadu troškova gradnje, održavanja, poslovanja i razvoja vezanih uz infrastrukturu, a koji su nastali u državi članici;

| 9. | „pristojba za vanjske troškove” znači pristojba koja se naplaćuje kako bi se nadoknadili troškovi povezani s jednim ili više od sljedećeg:


  (a) | onečišćenjem zraka zbog prometa; |
| --- | --- | --- |

9.

„pristojba za vanjske troškove” znači pristojba koja se naplaćuje kako bi se nadoknadili troškovi povezani s jednim ili više od sljedećeg:

(a)

onečišćenjem zraka zbog prometa;

| (b) | onečišćenjem bukom zbog prometa; ili |
| --- | --- |

(b)

onečišćenjem bukom zbog prometa; ili

| (c) | emisijama CO2 zbog prometa; |
| --- | --- |

(c)

emisijama CO2 zbog prometa;

| 10. | „trošak onečišćenja zraka zbog prometa” znači trošak štete za ljudsko zdravlje i štete u okolišu uzrokovane ispuštanjem čestičnih tvari i prekursora ozona, kao što su NOx i hlapivi organski spojevi, za vrijeme rada vozila; |
| --- | --- |

10.

„trošak onečišćenja zraka zbog prometa” znači trošak štete za ljudsko zdravlje i štete u okolišu uzrokovane ispuštanjem čestičnih tvari i prekursora ozona, kao što su NOx i hlapivi organski spojevi, za vrijeme rada vozila;

| 11. | „trošak onečišćenja bukom zbog prometa” znači trošak štete za ljudsko zdravlje i štete u okolišu uzrokovane bukom koju emitiraju vozila ili koja nastaje zbog dodira vozila s površinom ceste; |
| --- | --- |

11.

„trošak onečišćenja bukom zbog prometa” znači trošak štete za ljudsko zdravlje i štete u okolišu uzrokovane bukom koju emitiraju vozila ili koja nastaje zbog dodira vozila s površinom ceste;

| 12. | „trošak emisija CO2 zbog prometa” znači trošak štete uzrokovane ispuštanjem CO2 za vrijeme rada vozila; |
| --- | --- |

12.

„trošak emisija CO2 zbog prometa” znači trošak štete uzrokovane ispuštanjem CO2 za vrijeme rada vozila;

| 13. | „zagušenje” znači situacija u kojoj se opseg prometa približava cestovnom kapacitetu ili ga premašuje; |
| --- | --- |

13.

„zagušenje” znači situacija u kojoj se opseg prometa približava cestovnom kapacitetu ili ga premašuje;

| 14. | „naknada zbog zagušenja” znači naknada koja se naplaćuje po vozilu kako bi se nadoknadili troškovi zbog zagušenja nastali u državi članici te kako bi se zagušenje smanjilo; |
| --- | --- |

14.

„naknada zbog zagušenja” znači naknada koja se naplaćuje po vozilu kako bi se nadoknadili troškovi zbog zagušenja nastali u državi članici te kako bi se zagušenje smanjilo;

| 15. | „ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba” znači ukupan prihod od infrastrukturne pristojbe tijekom određenog razdoblja podijeljen s brojem kilometara koje su teška vozila prešla na dionicama ceste na kojima se naplaćivala ta pristojba tijekom tog razdoblja; |
| --- | --- |

15.

„ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba” znači ukupan prihod od infrastrukturne pristojbe tijekom određenog razdoblja podijeljen s brojem kilometara koje su teška vozila prešla na dionicama ceste na kojima se naplaćivala ta pristojba tijekom tog razdoblja;

| 16. | „korisnička naknada” znači plaćanje određenog iznosa čime se stječe pravo da vozilo za određeno razdoblje upotrebljava infrastrukture iz članka 7. stavaka 1. i 2.; |
| --- | --- |

16.

„korisnička naknada” znači plaćanje određenog iznosa čime se stječe pravo da vozilo za određeno razdoblje upotrebljava infrastrukture iz članka 7. stavaka 1. i 2.;

| 17. | „vozilo” znači motorno vozilo, na četiri ili više kotača, ili kombinacija vozila namijenjena ili korištena za prijevoz putnika ili robe cestom; |
| --- | --- |

17.

„vozilo” znači motorno vozilo, na četiri ili više kotača, ili kombinacija vozila namijenjena ili korištena za prijevoz putnika ili robe cestom;

| 18. | „teško vozilo” znači vozilo čija najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila prelazi 3,5 tone; |
| --- | --- |

18.

„teško vozilo” znači vozilo čija najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila prelazi 3,5 tone;

| 19. | „teško teretno vozilo” znači teško vozilo namijenjeno prijevozu tereta; |
| --- | --- |

19.

„teško teretno vozilo” znači teško vozilo namijenjeno prijevozu tereta;

| 20. | „turistički autobus” i „autobus” znači teško vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača; |
| --- | --- |

20.

„turistički autobus” i „autobus” znači teško vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača;

| 21. | „lako vozilo” znači vozilo čija najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila ne prelazi 3,5 tone; |
| --- | --- |

21.

„lako vozilo” znači vozilo čija najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila ne prelazi 3,5 tone;

| 22. | „osobni automobil” znači lako vozilo namijenjeno prijevozu ne više od osam putnika, uz vozača; |
| --- | --- |

22.

„osobni automobil” znači lako vozilo namijenjeno prijevozu ne više od osam putnika, uz vozača;

| 23. | „vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo od povijesnog interesa kako je definirano u članku 3. točki 7. Direktive 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća (**); |
| --- | --- |

23.

„vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo od povijesnog interesa kako je definirano u članku 3. točki 7. Direktive 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća (**);

| 24. | „minibus” znači lako vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača; |
| --- | --- |

24.

„minibus” znači lako vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača;

| 25. | „motorno vozilo za stanovanje” znači vozilo s odjeljkom za stanovanje u kojem se nalaze stolice i stol, prostor za spavanje koji je odvojen ili se može razvući iz sjedalâ, oprema za kuhanje i spremište; |
| --- | --- |

25.

„motorno vozilo za stanovanje” znači vozilo s odjeljkom za stanovanje u kojem se nalaze stolice i stol, prostor za spavanje koji je odvojen ili se može razvući iz sjedalâ, oprema za kuhanje i spremište;

| 26. | „lako gospodarsko vozilo” znači lako vozilo namijenjeno prijevozu robe; |
| --- | --- |

26.

„lako gospodarsko vozilo” znači lako vozilo namijenjeno prijevozu robe;

| 27. | „kombi” znači lako vozilo u smislu dijela C točke 4.2. Priloga I. Uredbi (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća (***); |
| --- | --- |

27.

„kombi” znači lako vozilo u smislu dijela C točke 4.2. Priloga I. Uredbi (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća (***);

| 28. | „emisije CO2” teškog vozila znači njegove specifične emisije CO2 navedene u točki 2.3. dokumenta s informacijama za kupca, kako je definirano u dijelu II. Priloga IV. Uredbi Komisije (EU) 2017/2400 (****); |
| --- | --- |

28.

„emisije CO2” teškog vozila znači njegove specifične emisije CO2 navedene u točki 2.3. dokumenta s informacijama za kupca, kako je definirano u dijelu II. Priloga IV. Uredbi Komisije (EU) 2017/2400 (****);

| 29. | „vozilo s nultim emisijama” znači:


  (a) | „teško vozilo s nultim emisijama” kako je definirano u članku 3. točki 11. Uredbe (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća (*****); ili |
| --- | --- | --- |

29.

„vozilo s nultim emisijama” znači:

(a)

„teško vozilo s nultim emisijama” kako je definirano u članku 3. točki 11. Uredbe (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća (*****); ili

| (b) | osobni automobil, minibus ili lako gospodarsko vozilo bez motora s unutarnjim izgaranjem; |
| --- | --- |

(b)

osobni automobil, minibus ili lako gospodarsko vozilo bez motora s unutarnjim izgaranjem;

| 30. | „teško vozilo s niskim emisijama” znači:


  (a) | „teško vozilo s niskim emisijama” kako je definirano u članku 3. točki 12. Uredbe (EU) 2019/1242; ili |
| --- | --- | --- |

30.

„teško vozilo s niskim emisijama” znači:

(a)

„teško vozilo s niskim emisijama” kako je definirano u članku 3. točki 12. Uredbe (EU) 2019/1242; ili

| (b) | teško vozilo koje nije obuhvaćeno člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) te uredbe, a čije su emisije CO2 niže od 50 % referentnih emisija CO2 pripadajuće skupine vozila, osim vozila s nultim emisijama; |
| --- | --- |

(b)

teško vozilo koje nije obuhvaćeno člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) te uredbe, a čije su emisije CO2 niže od 50 % referentnih emisija CO2 pripadajuće skupine vozila, osim vozila s nultim emisijama;

| 31. | „prijevoznik” znači bilo koje poduzeće za prijevoz robe ili putnika cestama; |
| --- | --- |

31.

„prijevoznik” znači bilo koje poduzeće za prijevoz robe ili putnika cestama;

| 32. | „vozilo emisijskog razreda „Euro 0”, „Euro I”, „Euro II”, „Euro III”, „Euro IV”, „Euro V”, „EEV”, „Euro VI”” znači teško vozilo koje je u skladu s graničnim vrijednostima emisija navedenima u Prilogu 0.; |
| --- | --- |

32.

„vozilo emisijskog razreda „Euro 0”, „Euro I”, „Euro II”, „Euro III”, „Euro IV”, „Euro V”, „EEV”, „Euro VI”” znači teško vozilo koje je u skladu s graničnim vrijednostima emisija navedenima u Prilogu 0.;

| 33. | „tip teškog vozila” znači kategorija u koju teško vozilo spada s obzirom na broj osovina, njihove dimenzije ili masu, ili druge faktore klasifikacije vozila koji odražavaju oštećivanje ceste, kao što je sustav klasifikacije oštećivanja ceste naveden u Prilogu IV., uz uvjet da se upotrijebljeni sustav klasifikacije temelji na karakteristikama vozila koje se nalaze u dokumentima vozila koji se upotrebljavaju u svim državama članicama ili su vidljive; |
| --- | --- |

33.

„tip teškog vozila” znači kategorija u koju teško vozilo spada s obzirom na broj osovina, njihove dimenzije ili masu, ili druge faktore klasifikacije vozila koji odražavaju oštećivanje ceste, kao što je sustav klasifikacije oštećivanja ceste naveden u Prilogu IV., uz uvjet da se upotrijebljeni sustav klasifikacije temelji na karakteristikama vozila koje se nalaze u dokumentima vozila koji se upotrebljavaju u svim državama članicama ili su vidljive;

| 34. | „podskupina vozila” znači „podskupina vozila” kako je definirano u članku 3. točki 8. Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

34.

„podskupina vozila” znači „podskupina vozila” kako je definirano u članku 3. točki 8. Uredbe (EU) 2019/1242;

| 35. | „skupina vozila” znači grupiranje vozilâ kako je navedeno u tablici 1. Priloga I. Uredbi (EU) 2017/2400; |
| --- | --- |

35.

„skupina vozila” znači grupiranje vozilâ kako je navedeno u tablici 1. Priloga I. Uredbi (EU) 2017/2400;

| 36. | „razdoblje izvješćivanja za godinu Y” znači „razdoblje izvješćivanja za godinu Y” kako je definirano u članku 3. točki 3. Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

36.

„razdoblje izvješćivanja za godinu Y” znači „razdoblje izvješćivanja za godinu Y” kako je definirano u članku 3. točki 3. Uredbe (EU) 2019/1242;

| 37. | „putanja smanjenja emisija” za razdoblje izvješćivanja za godinu (Y) i podskupinu vozila (sg), odnosno ETY,sg, znači umnožak faktora smanjenja godišnjih emisija CO2 (R-ETY) i referentnih emisija CO2 (rCO2sg) podskupine (sg), odnosno ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; za godine Y ≤ 2030, R-ETY i rCO2sg su oboje utvrđeni u skladu s točkom 5.1. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1242; za godine Y > 2030, R-ETY iznosi 0,70; rCO2sg primjenjuje se kako je prilagođen delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1242 tijekom razdoblja izvješćivanja koja započinju nakon datuma početka primjene delegiranog akta kojim se predviđa prilagodba; |
| --- | --- |

37.

„putanja smanjenja emisija” za razdoblje izvješćivanja za godinu (Y) i podskupinu vozila (sg), odnosno ETY,sg, znači umnožak faktora smanjenja godišnjih emisija CO2 (R-ETY) i referentnih emisija CO2 (rCO2sg) podskupine (sg), odnosno ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; za godine Y ≤ 2030, R-ETY i rCO2sg su oboje utvrđeni u skladu s točkom 5.1. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1242; za godine Y > 2030, R-ETY iznosi 0,70; rCO2sg primjenjuje se kako je prilagođen delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1242 tijekom razdoblja izvješćivanja koja započinju nakon datuma početka primjene delegiranog akta kojim se predviđa prilagodba;

| 38. | „referentne emisije CO2 skupine vozila” znači:


  (a) | za vozila obuhvaćena Uredbom (EU) 2019/1242, iznos izračunan u skladu s formulom u točki 3. Priloga I. te uredbe; |
| --- | --- | --- |

38.

„referentne emisije CO2 skupine vozila” znači:

(a)

za vozila obuhvaćena Uredbom (EU) 2019/1242, iznos izračunan u skladu s formulom u točki 3. Priloga I. te uredbe;

| (b) | za vozila koja nisu obuhvaćena Uredbom (EU) 2019/1242, prosječna vrijednost svih emisija CO2 vozila u toj skupini vozila, koja je prijavljena u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća (******) za prvo razdoblje izvješćivanja koje će započeti nakon datuma na koji se, u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2017/2400, zabranjuje registracija, prodaja ili stavljanje u upotrebu vozila iz te skupine vozila koja ne ispunjavaju obveze iz članka 9. Uredbe (EU) 2017/2400; |
| --- | --- |

(b)

za vozila koja nisu obuhvaćena Uredbom (EU) 2019/1242, prosječna vrijednost svih emisija CO2 vozila u toj skupini vozila, koja je prijavljena u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća (******) za prvo razdoblje izvješćivanja koje će započeti nakon datuma na koji se, u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2017/2400, zabranjuje registracija, prodaja ili stavljanje u upotrebu vozila iz te skupine vozila koja ne ispunjavaju obveze iz članka 9. Uredbe (EU) 2017/2400;

| 39. | „ugovor o koncesiji” znači „koncesija radova” ili „koncesija usluga” kako je definirano u članku 5. točki 1. podtočki (a) ili podtočki (b) Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*******); |
| --- | --- |

39.

„ugovor o koncesiji” znači „koncesija radova” ili „koncesija usluga” kako je definirano u članku 5. točki 1. podtočki (a) ili podtočki (b) Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*******);

| 40. | „koncesijska cestarina” znači cestarina koju naplaćuje koncesionar na temelju ugovora o koncesiji; |
| --- | --- |

40.

„koncesijska cestarina” znači cestarina koju naplaćuje koncesionar na temelju ugovora o koncesiji;

| 41. | „bitno izmijenjen režim naplate cestarina ili naknada” znači režim naplate cestarina ili naknada u kojem se očekuje da će izmjena cijena povećati prihode za više od 10 % u usporedbi s prethodnom obračunskom godinom, isključujući učinak povećanja prometa i nakon korekcije za inflaciju mjerenu na temelju promjena u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena (HIPC) za cijeli EU, isključujući energiju i neprerađenu hranu, kako ga je objavila Komisija (Eurostat). |
| --- | --- |

41.

„bitno izmijenjen režim naplate cestarina ili naknada” znači režim naplate cestarina ili naknada u kojem se očekuje da će izmjena cijena povećati prihode za više od 10 % u usporedbi s prethodnom obračunskom godinom, isključujući učinak povećanja prometa i nakon korekcije za inflaciju mjerenu na temelju promjena u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena (HIPC) za cijeli EU, isključujući energiju i neprerađenu hranu, kako ga je objavila Komisija (Eurostat).

2.   Za potrebe stavka 1. točke 2.:

| (a) | u svakom slučaju, udio troškova izgradnje koji se uzima u obzir ne smije premašivati udio trenutačnog predviđenog životnog vijeka infrastrukturnih komponenata koji je preostao 10. lipnja 2008. ili na dan uvođenja novih režima naplate cestarina, ako je to kasnije; |
| --- | --- |

(a)

u svakom slučaju, udio troškova izgradnje koji se uzima u obzir ne smije premašivati udio trenutačnog predviđenog životnog vijeka infrastrukturnih komponenata koji je preostao 10. lipnja 2008. ili na dan uvođenja novih režima naplate cestarina, ako je to kasnije;

| (b) | troškovi infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture mogu uključivati sve posebne rashode za infrastrukturu predviđenu za smanjivanje smetnji povezanih s bukom, uvođenje inovativnih tehnologija ili poboljšanje sigurnosti na cestama, kao i stvarna plaćanja operatora infrastrukture koja odgovaraju objektivnim elementima u vezi s okolišem poput zaštite od onečišćenja tla. |
| --- | --- |

(b)

troškovi infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture mogu uključivati sve posebne rashode za infrastrukturu predviđenu za smanjivanje smetnji povezanih s bukom, uvođenje inovativnih tehnologija ili poboljšanje sigurnosti na cestama, kao i stvarna plaćanja operatora infrastrukture koja odgovaraju objektivnim elementima u vezi s okolišem poput zaštite od onečišćenja tla.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 7.da stavak 3., države članice mogu smatrati motorno vozilo za stanovanje turističkim ili običnim autobusom ili osobnim automobilom.

(*)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.)."

*

(**)  Direktiva 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ (SL L 127, 29.4.2014., str. 51.)."

**

(***)  Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.)."

***

(****)  Uredba Komisije (EU) 2017/2400 оd 12. prosinca 2017. o provedbi Uredbe (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na utvrđivanje emisija CO2 i potrošnje goriva teških vozila te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EU) br. 582/2011 (SL L 349, 29.12.2017., str. 1.)."

****

2

(*****)  Uredba (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila i izmjeni uredbi (EZ) br. 595/2009 i (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Vijeća 96/53/EZ (SL L 198, 25.7.2019., str. 202.)."

*****

2

(******)  Uredba (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o tim dvama parametrima (SL L 173, 9.7.2018., str. 1.)."

******

2

(*******)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).”;"

*******

| 3. | članci 7. i 7.a zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 7.

  1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 1.a, države članice mogu zadržati ili uvesti cestarine i korisničke naknade na transeuropskoj cestovnoj mreži ili na određenim dionicama te mreže te na bilo kojoj dodatnoj dionici njihove mreže autocesta koje nisu dio transeuropske cestovne mreže pod uvjetima utvrđenim u stavcima od 4. do 14. ovog članka i u člancima od 7.a do 7.k.


  2.   Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo država članica da, u skladu s UFEU-om, naplaćuju cestarine i korisničke naknade na drugim cestama, pod uvjetom da uvođenje cestarina i korisničkih naknada na takvim drugim cestama ne dovodi do diskriminacije međunarodnog prometa i narušavanja tržišnog natjecanja među prijevoznicima. Cestarine i korisničke naknade koje se primjenjuju na cestama osim cesta koje su dio transeuropske cestovne mreže i autocesta moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 4. i 5. ovog članka, u članku 7.a te u članku 7.j stavcima 1., 2. i 4.


  3.   Ne dovodeći u pitanje ostale odredbe ove Direktive, cestarine i korisničke naknade za različite kategorije vozila, kao što su teška vozila, teška teretna vozila, turistički autobusi i obični autobusi, laka vozila, laka gospodarska vozila, minibusi i osobni automobili, mogu se uvesti ili zadržati neovisno jedne od drugih. Međutim, ako države članice naplaćuju naknade za osobne automobile, naplaćuju ih i za laka gospodarska vozila.


  4.   Države članice ne smiju ni za jednu kategoriju vozila uvesti i cestarinu i korisničku naknadu za upotrebu iste cestovne dionice. Međutim, država članica koja na svojoj mreži uvodi korisničku naknadu može uvesti i cestarinu za upotrebu mostova, tunela i planinskih prijevoja.
  Države članice mogu odlučiti da neće primjenjivati članak 7.ca stavak 3., članak 7.ga stavak 1. i članak 7.gb stavak 2. na takve cestarine za upotrebu mostova, tunela i planinskih prijevoja ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta ili oba:


  (a) | primjena članka 7.ca stavka 3., članka 7.ga stavka 1. i članka 7.gb stavka 2. radi uvođenja takve diferencijacije u dotični sustav naplate cestarina ne bi bila tehnički izvediva; |
| --- | --- | --- |

3.

članci 7. i 7.a zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 7.

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 1.a, države članice mogu zadržati ili uvesti cestarine i korisničke naknade na transeuropskoj cestovnoj mreži ili na određenim dionicama te mreže te na bilo kojoj dodatnoj dionici njihove mreže autocesta koje nisu dio transeuropske cestovne mreže pod uvjetima utvrđenim u stavcima od 4. do 14. ovog članka i u člancima od 7.a do 7.k.

2.   Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo država članica da, u skladu s UFEU-om, naplaćuju cestarine i korisničke naknade na drugim cestama, pod uvjetom da uvođenje cestarina i korisničkih naknada na takvim drugim cestama ne dovodi do diskriminacije međunarodnog prometa i narušavanja tržišnog natjecanja među prijevoznicima. Cestarine i korisničke naknade koje se primjenjuju na cestama osim cesta koje su dio transeuropske cestovne mreže i autocesta moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 4. i 5. ovog članka, u članku 7.a te u članku 7.j stavcima 1., 2. i 4.

3.   Ne dovodeći u pitanje ostale odredbe ove Direktive, cestarine i korisničke naknade za različite kategorije vozila, kao što su teška vozila, teška teretna vozila, turistički autobusi i obični autobusi, laka vozila, laka gospodarska vozila, minibusi i osobni automobili, mogu se uvesti ili zadržati neovisno jedne od drugih. Međutim, ako države članice naplaćuju naknade za osobne automobile, naplaćuju ih i za laka gospodarska vozila.

4.   Države članice ne smiju ni za jednu kategoriju vozila uvesti i cestarinu i korisničku naknadu za upotrebu iste cestovne dionice. Međutim, država članica koja na svojoj mreži uvodi korisničku naknadu može uvesti i cestarinu za upotrebu mostova, tunela i planinskih prijevoja.

Države članice mogu odlučiti da neće primjenjivati članak 7.ca stavak 3., članak 7.ga stavak 1. i članak 7.gb stavak 2. na takve cestarine za upotrebu mostova, tunela i planinskih prijevoja ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta ili oba:

(a)

primjena članka 7.ca stavka 3., članka 7.ga stavka 1. i članka 7.gb stavka 2. radi uvođenja takve diferencijacije u dotični sustav naplate cestarina ne bi bila tehnički izvediva;

| (b) | primjena članka 7.ca stavka 3., članka 7.ga stavka 1. i članka 7.gb stavka 2. dovela bi do preusmjeravanja vozila koja uzrokuju najviše onečišćenja, što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama i na javno zdravlje. |
| --- | --- |

(b)

primjena članka 7.ca stavka 3., članka 7.ga stavka 1. i članka 7.gb stavka 2. dovela bi do preusmjeravanja vozila koja uzrokuju najviše onečišćenja, što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama i na javno zdravlje.

Država članica koja odluči da neće primjenjivati članak 7.ca stavak 3., članak 7.ga stavak 1. i članak 7.gb stavak 2. u skladu s drugim podstavkom ovog stavka obavješćuje Komisiju o svojoj odluci.

5.   Cestarinama i korisničkim naknadama ne smije se neposredno ili posredno diskriminirati na temelju:

| (a) | državljanstva korisnika ceste; |
| --- | --- |

(a)

državljanstva korisnika ceste;

| (b) | države članice ili treće zemlje poslovnog nastana prijevoznika; |
| --- | --- |

(b)

države članice ili treće zemlje poslovnog nastana prijevoznika;

| (c) | države članice ili treće zemlje registracije vozila; ili |
| --- | --- |

(c)

države članice ili treće zemlje registracije vozila; ili

| (d) | polazišta ili odredišta prijevoza. |
| --- | --- |

(d)

polazišta ili odredišta prijevoza.

6.   Države članice mogu uvesti snižene cestarine ili korisničke naknade na određene cestovne dionice, ili određene cestovne dionice isključiti iz cestovnih naknada osobito gdje je intenzitet prometa nizak u rijetko naseljenim područjima.

7.   U slučaju cestovnih infrastruktura obuhvaćenih ugovorima o koncesiji, ako je ugovor potpisan prije 24. ožujka 2022. ili ako su ponude ili odgovori na pozive za pregovore u okviru pregovaračkog postupka zaprimljeni u skladu s postupkom javne nabave prije 24. ožujka 2022., države članice mogu odlučiti ne primjenjivati članak 7.ca stavak 3., članak 7.g stavke 1. i 2., članak 7.ga i članak 7.gb na cestarine i korisničke naknade na tim infrastrukturama dok se ugovor o koncesiji ne obnovi ili režim naplate cestarina ili naknada bitno ne izmijeni.

8.   Stavak 7. primjenjuje se i na dugoročne ugovore sklopljene između javnog i nejavnog subjekta, potpisane prije 24. ožujka 2022. radi izvođenja radova i/ili upravljanja uslugama, osim izvođenja radova koji ne uključuju prijenos rizika potražnje.

9.   Države članice mogu uvesti snižene cestarine ili korisničke naknade, ili izuzeća od obveze plaćanja cestarina ili korisničkih naknada za:

| (a) | teška vozila koja su izuzeta od zahtjeva za ugradnju i upotrebu tahografa na temelju Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*); |
| --- | --- |

(a)

teška vozila koja su izuzeta od zahtjeva za ugradnju i upotrebu tahografa na temelju Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*);

| (b) | teška teretna vozila s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila većom od 3,5 tone i manjom od 7,5 tona koja se upotrebljavaju za prijevoz materijala, opreme ili strojeva za vozačevu upotrebu tijekom vozačeva rada ili za isporuku robe proizvedene u okviru obrta ako se prijevoz ne obavlja za račun drugoga ili za naknadu; |
| --- | --- |

(b)

teška teretna vozila s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila većom od 3,5 tone i manjom od 7,5 tona koja se upotrebljavaju za prijevoz materijala, opreme ili strojeva za vozačevu upotrebu tijekom vozačeva rada ili za isporuku robe proizvedene u okviru obrta ako se prijevoz ne obavlja za račun drugoga ili za naknadu;

| (c) | sva vozila obuhvaćena uvjetima utvrđenima u članku 6. stavku 2. točkama (a) i (b) ili sva vozila kojima se koriste ili koja su u vlasništvu osoba s invaliditetom; te |
| --- | --- |

(c)

sva vozila obuhvaćena uvjetima utvrđenima u članku 6. stavku 2. točkama (a) i (b) ili sva vozila kojima se koriste ili koja su u vlasništvu osoba s invaliditetom; te

| (d) | vozila s nultim emisijama s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila do 4,25 tona. |
| --- | --- |

(d)

vozila s nultim emisijama s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila do 4,25 tona.

10.   Od 25. ožujka 2030. države članice ne primjenjuju korisničke naknade za teška vozila na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži.

11.   Odstupajući od stavka 10., države članice mogu primjenjivati korisničke naknade za teška vozila na dionicama osnovne transeuropske prometnoj mreže, ali samo u valjano opravdanim slučajevima u kojima bi primjena cestarine:

| (a) | uključivala nerazmjerne administrativne, ulagačke i operativne troškove u usporedbi s očekivanim prihodima ili koristima koje bi takva cestarina proizvela, primjerice zbog ograničene duljine dotičnih cestovnih dionica ili relativno niske gustoće naseljenosti ili relativno niskog prometa; ili |
| --- | --- |

(a)

uključivala nerazmjerne administrativne, ulagačke i operativne troškove u usporedbi s očekivanim prihodima ili koristima koje bi takva cestarina proizvela, primjerice zbog ograničene duljine dotičnih cestovnih dionica ili relativno niske gustoće naseljenosti ili relativno niskog prometa; ili

| (b) | dovela do preusmjeravanja prometa što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama ili javno zdravlje.
  Prije primjene tih korisničkih naknada, države članice o svojoj namjeri da to učine obavješćuju Komisiju. Ta obavijest sadržava razloge kojima se opravdava, s obzirom na prvi podstavak, primjena korisničke naknade na temelju objektivnih kriterija i jasnih informacija o vozilima i cestovnim dionicama obuhvaćenima korisničkom naknadom.
  Države članice mogu podnijeti jedinstvenu obavijest za više cestovnih dionica obuhvaćenih izuzećima pod uvjetom da je uključeno obrazloženje za svaku dionicu. |
| --- | --- |

(b)

dovela do preusmjeravanja prometa što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama ili javno zdravlje.

Prije primjene tih korisničkih naknada, države članice o svojoj namjeri da to učine obavješćuju Komisiju. Ta obavijest sadržava razloge kojima se opravdava, s obzirom na prvi podstavak, primjena korisničke naknade na temelju objektivnih kriterija i jasnih informacija o vozilima i cestovnim dionicama obuhvaćenima korisničkom naknadom.

Države članice mogu podnijeti jedinstvenu obavijest za više cestovnih dionica obuhvaćenih izuzećima pod uvjetom da je uključeno obrazloženje za svaku dionicu.

12.   Ako države članice primjenjuju zajednički sustav za korisničke naknade u skladu s člankom 8., te države članice prilagođavaju ili obustavljaju zajednički sustav do 25. ožujka 2032.

13.   Za teška teretna vozila država članica može do 25. ožujka 2027. odlučiti da cestarine ili korisničke naknade primjenjuje samo za teška teretna vozila s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila od najmanje 12 tona ako smatra da bi naplaćivanje cestarina ili korisničkih naknada za teška teretna vozila mase manje od 12 tona:

| (a) | stvorilo značajne nepovoljne učinke na slobodan protok prometa, okoliš, razine buke, zagušenje, zdravlje ili sigurnost na cestama zbog preusmjeravanja prometa; |
| --- | --- |

(a)

stvorilo značajne nepovoljne učinke na slobodan protok prometa, okoliš, razine buke, zagušenje, zdravlje ili sigurnost na cestama zbog preusmjeravanja prometa;

| (b) | prouzročilo administrativne troškove u iznosu većem od 15 % dodatnog prihoda koji se ostvaruje tim proširenjem; ili |
| --- | --- |

(b)

prouzročilo administrativne troškove u iznosu većem od 15 % dodatnog prihoda koji se ostvaruje tim proširenjem; ili

| (c) | odnosilo se na kategoriju vozila koja ne uzrokuje više od 10 % naplativih infrastrukturnih troškova.
  Države članice koje odluče primjenjivati cestarinu ili korisničku naknadu ili oboje samo za teška teretna vozila s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila od najmanje 12 tona obavješćuju Komisiju o svojoj odluci zajedno s razlozima na kojima se ta odluka temelji. |
| --- | --- |

(c)

odnosilo se na kategoriju vozila koja ne uzrokuje više od 10 % naplativih infrastrukturnih troškova.

Države članice koje odluče primjenjivati cestarinu ili korisničku naknadu ili oboje samo za teška teretna vozila s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila od najmanje 12 tona obavješćuju Komisiju o svojoj odluci zajedno s razlozima na kojima se ta odluka temelji.

14.   Ako se cestarine primjenjuju na sva teška vozila, države članice mogu se odlučiti na povrat različitog postotka troškova od turističkih autobusa i običnih autobusa i motornih vozila za stanovanje, s jedne strane, te teških teretnih vozila, s druge strane.

15.   Do 25. ožujka 2027. Komisija procjenjuje provedbu i učinkovitost ove Direktive u pogledu naplate za laka vozila.

Tom se procjenom uzima u obzir razvoj sustava za naplatu koji se primjenjuju na laka vozila u pogledu vrste naplate koja se primjenjuje na različite kategorije vozila, opsega obuhvaćene mreže, razmjernosti cijena i drugih relevantnih elemenata.

Na temelju te procjene Komisija, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu odgovarajućih odredaba ove Direktive.

Članak 7.a

1.   Korisničke naknade razmjerne su trajanju upotrebe infrastrukture.

2.   Ako se na teška vozila primjenjuju korisničke naknade, upotreba infrastrukture omogućuje se barem za sljedeća razdoblja: dan, tjedan, mjesec i godinu. Mjesečna cijena ne prelazi 10 % godišnje cijene, tjedna cijena ne prelazi 5 % godišnje cijene, a dnevna cijena ne prelazi 2 % godišnje cijene.

Država članica može za vozila registrirana u toj državi članici odlučiti primjenjivati samo godišnje cijene.

Države članice utvrđuju korisničke naknade, uključujući administrativne troškove, za sva teška vozila, na razini koja ne prelazi najviše cijene utvrđene u Prilogu II.

3.   Ako se na osobne automobile primjenjuju korisničke naknade, upotreba infrastrukture mora biti dostupna barem za sljedeća razdoblja: dan, tjedan ili deset dana ili oboje, mjesec ili dva mjeseca ili oboje, te jednu godinu. Dvomjesečna cijena ne prelazi 30 % godišnje cijene, mjesečna cijena ne prelazi 19 % godišnje cijene, desetodnevna cijena ne prelazi 12 % godišnje cijene, tjedna cijena ne prelazi 11 % godišnje cijene, a dnevna cijena ne prelazi 9 % godišnje cijene.

Države članice mogu ograničiti dnevnu korisničku naknadu isključivo u svrhu provoza.

Države članice mogu omogućiti upotrebu infrastrukture i za druga vremenska razdoblja. U takvim slučajevima države članice primjenjuju cijene u skladu s načelom jednakog postupanja prema korisnicima, uzimajući u obzir sve relevantne čimbenike, posebno godišnju cijenu i cijene koje se primjenjuju za druga razdoblja iz prvog podstavka, postojeće obrasce upotrebe te administrativne troškove.

U odnosu na sustave naplate korisničkih naknada donesene prije 24. ožujka 2022. države članice mogu zadržati cijene iznad graničnih vrijednosti utvrđenih u prvom podstavku, pod uvjetom da su stupile na snagu prije tog datuma, te mogu zadržati odgovarajuće više cijene za ostala razdoblja upotrebe, u skladu s načelom jednakog postupanja. Međutim, one moraju poštovati granične vrijednosti utvrđene u prvom podstavku, kao i u drugom podstavku, čim bitno izmijenjeni režimi naplate stupe na snagu, a najkasnije do 25. ožujka 2030.

4.   Za minibuse i laka gospodarska vozila države članice usklađuju se ili sa stavkom 2. ili sa stavkom 3. Ako države članice odrede različite korisničke naknade za laka gospodarska vozila u odnosu na osobne automobile, određuju više stope korisničkih naknada za laka gospodarska vozila nego za osobne automobile.

5.   Do 25. ožujka 2027. Komisija procjenjuje tehničku i pravnu izvedivost diferencijacije postupanja s različitim lakim gospodarskim vozilima na temelju toga je li dotično lako gospodarsko vozilo opremljeno tahografom. Na temelju te procjene Komisija, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za odgovarajuću izmjenu ove Direktive.

(*)  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).”;"

*

| 4. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 7.aa

  1.   Države članice koje su prije 24. ožujka 2022. primjenjivale cestarine na svojoj osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili na njezinu dijelu mogu uspostaviti kombinirani sustav naplate za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila.


  2.   U tom kombiniranom sustavu naplate države članice mogu, ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 10., primjenjivati korisničke naknade za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila, među ostalim za neke kategorije teških vozila na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili njezinim dijelovima, u skladu s člankom 7. stavkom 4.


  3.   Korisničke naknade iz stavka 2. ovog članka variraju u skladu s člankom 7.ga i prema emisijskom razredu Euro. Uz to, države članice utvrđuju korisničke naknade, uključujući administrativne troškove, za dotična teška vozila, na razini koja ne prelazi najviše cijene utvrđene u Prilogu II.


  4.   Države članice koje uspostavljaju kombinirani sustav naplate provode procjenu učinka ili analizu učinka u kojoj objašnjavaju i opravdavaju njegovo uvođenje, o čemu se obavješćuje Komisija najmanje šest mjeseci prije njegova uvođenja.”; |
| --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.aa

1.   Države članice koje su prije 24. ožujka 2022. primjenjivale cestarine na svojoj osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili na njezinu dijelu mogu uspostaviti kombinirani sustav naplate za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila.

2.   U tom kombiniranom sustavu naplate države članice mogu, ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 10., primjenjivati korisničke naknade za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila, među ostalim za neke kategorije teških vozila na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili njezinim dijelovima, u skladu s člankom 7. stavkom 4.

3.   Korisničke naknade iz stavka 2. ovog članka variraju u skladu s člankom 7.ga i prema emisijskom razredu Euro. Uz to, države članice utvrđuju korisničke naknade, uključujući administrativne troškove, za dotična teška vozila, na razini koja ne prelazi najviše cijene utvrđene u Prilogu II.

4.   Države članice koje uspostavljaju kombinirani sustav naplate provode procjenu učinka ili analizu učinka u kojoj objašnjavaju i opravdavaju njegovo uvođenje, o čemu se obavješćuje Komisija najmanje šest mjeseci prije njegova uvođenja.”;

| 5. | članci 7.b i 7.c zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 7.b

  1.   Infrastrukturna pristojba za teška vozila temelji se na načelu povrata infrastrukturnih troškova. Ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba za teška vozila ovisna je o troškovima gradnje i troškovima poslovanja, održavanja i razvoja dotične infrastrukturne mreže. Ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba može također uključivati povrat na kapital i/ili profitnu maržu na temelju tržišnih uvjeta.


  2.   U obzir se uzimaju troškovi koji se odnose na mrežu ili dio mreže na kojoj se naplaćuju infrastrukturne pristojbe za teška vozila te na vozila kojima se naplaćuje ta pristojba. Države članice mogu se odlučiti na povrat samo određenog postotka tih troškova.


  Članak 7.c

  1.   Države članice mogu zadržati ili uvesti pristojbu za vanjske troškove, povezanu s troškovima onečišćenja zraka zbog prometa, onečišćenja bukom zbog prometa, emisijama CO2 zbog prometa ili bilo kojom njihovom kombinacijom.
  Ako se na teška vozila primjenjuje pristojba za vanjske troškove, države članice variraju je i određuju u skladu s minimalnim zahtjevima i metodama iz Priloga III.a, pri čemu se poštuju referentne vrijednosti utvrđene u prilozima III.b i III.c. Države članice mogu se odlučiti na povrat samo određenog postotka tih troškova.


  2.   Iznos pristojbe za vanjske troškove određuje dotična država članica. Ako država članica za tu svrhu imenuje tijelo, to tijelo mora biti pravno i financijski neovisno od organizacije koja je zadužena za upravljanje ili ubiranje jednog dijela ili cijele pristojbe.


  3.   Države članice mogu primjenjivati iznimke koje omogućuju prilagodbu pristojbi za vanjske troškove za vozila od povijesnog interesa.”; |
| --- | --- |

5.

članci 7.b i 7.c zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 7.b

1.   Infrastrukturna pristojba za teška vozila temelji se na načelu povrata infrastrukturnih troškova. Ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba za teška vozila ovisna je o troškovima gradnje i troškovima poslovanja, održavanja i razvoja dotične infrastrukturne mreže. Ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba može također uključivati povrat na kapital i/ili profitnu maržu na temelju tržišnih uvjeta.

2.   U obzir se uzimaju troškovi koji se odnose na mrežu ili dio mreže na kojoj se naplaćuju infrastrukturne pristojbe za teška vozila te na vozila kojima se naplaćuje ta pristojba. Države članice mogu se odlučiti na povrat samo određenog postotka tih troškova.

Članak 7.c

1.   Države članice mogu zadržati ili uvesti pristojbu za vanjske troškove, povezanu s troškovima onečišćenja zraka zbog prometa, onečišćenja bukom zbog prometa, emisijama CO2 zbog prometa ili bilo kojom njihovom kombinacijom.

Ako se na teška vozila primjenjuje pristojba za vanjske troškove, države članice variraju je i određuju u skladu s minimalnim zahtjevima i metodama iz Priloga III.a, pri čemu se poštuju referentne vrijednosti utvrđene u prilozima III.b i III.c. Države članice mogu se odlučiti na povrat samo određenog postotka tih troškova.

2.   Iznos pristojbe za vanjske troškove određuje dotična država članica. Ako država članica za tu svrhu imenuje tijelo, to tijelo mora biti pravno i financijski neovisno od organizacije koja je zadužena za upravljanje ili ubiranje jednog dijela ili cijele pristojbe.

3.   Države članice mogu primjenjivati iznimke koje omogućuju prilagodbu pristojbi za vanjske troškove za vozila od povijesnog interesa.”;

| 6. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 7.ca

  1.   Kada naplaćuju pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka ili onečišćenje bukom, države članice u obzir uzimaju troškove koji se odnose na mrežu ili dio mreže na kojoj se ta pristojba naplaćuje te vozila kojima će se ta pristojba naplaćivati.


  2.   Pristojba za vanjske troškove povezana s onečišćenjem zraka zbog prometa ne primjenjuje se na teška vozila koja ispunjavaju najstrože emisijske norme Euro.
  Prvi podstavak prestaje se primjenjivati četiri godine nakon datuma početka primjene pravila kojima se te norme uvode.


  3.   Počevši od 25. ožujka 2026. države članice primjenjuju pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka zbog prometa na teška vozila na mreži s naplatom cestarina iz članka 7. stavka 1.
  Odstupajući od prvog podstavka, države članice mogu odlučiti ne primjenjivati pristojbe za vanjske troškove na one dionice cesta gdje bi to dovelo do preusmjeravanja vozila koja najviše onečišćuju što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama i javno zdravlje.


  4.   Države članice mogu procijeniti mogućnost primjene pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 i za onečišćenje zraka ili popuste povezane s tim emisijama ako koncesijske cestarine ne variraju u skladu s člancima7.g i 7.ga za teška vozila i u skladu s člankom 7.gb za laka vozila.
  Komisija se obavješćuje o rezultatu te neobavezne procjene, kao i o razlozima zbog kojih pristojba za vanjske troškove ili popust nisu primijenjeni.


  Članak 7.cb

  1.   Države članice mogu primjenjivati pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 koje su više od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.c pod uvjetom da se primjenjuju na nediskriminirajući način i da najviše dvostruko premašuju vrijednosti navedene u Prilogu III.c. Ako države članice primjenjuju ovaj stavak, one moraju obrazložiti svoju odluku i obavijestiti Komisiju u skladu s Prilogom III.a.


  2.   Za obične autobuse i turističke autobuse države članice mogu odabrati primjenu istih ili nižih vrijednosti od onih koje se primjenjuju na teška teretna vozila.


  3.   Pristojba za vanjske troškove za emisije CO2 može se kombinirati s infrastrukturnom pristojbom koja je mijenjana u skladu s člankom 7.ga.


  4.   Do 25. ožujka 2027. Komisija procjenjuje provedbu i učinkovitost naplate pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 te njezinu usklađenost s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*) i Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (**). Na temelju te procjene Komisija, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ovog članka. Ako ovaj članak nije izmijenjen na odgovarajući način do 1. siječnja 2027., ali je Direktiva 2003/87/EZ ili Direktiva 2003/96/EZ izmijenjena na način koji je doveo do stvarne internalizacije barem dijela vanjskih troškova emisija CO2 iz cestovnog prijevoza, Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 9.d ove Direktive, izmjenjuje Prilog III.c ovoj Direktivi radi prilagodbe referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2, uzimajući u obzir stvarnu cijenu ugljika koja se primjenjuje na goriva za cestovni promet u Uniji.


  (*)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.)."


  (**)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).”;" |
| --- | --- |

6.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 7.ca

1.   Kada naplaćuju pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka ili onečišćenje bukom, države članice u obzir uzimaju troškove koji se odnose na mrežu ili dio mreže na kojoj se ta pristojba naplaćuje te vozila kojima će se ta pristojba naplaćivati.

2.   Pristojba za vanjske troškove povezana s onečišćenjem zraka zbog prometa ne primjenjuje se na teška vozila koja ispunjavaju najstrože emisijske norme Euro.

Prvi podstavak prestaje se primjenjivati četiri godine nakon datuma početka primjene pravila kojima se te norme uvode.

3.   Počevši od 25. ožujka 2026. države članice primjenjuju pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka zbog prometa na teška vozila na mreži s naplatom cestarina iz članka 7. stavka 1.

Odstupajući od prvog podstavka, države članice mogu odlučiti ne primjenjivati pristojbe za vanjske troškove na one dionice cesta gdje bi to dovelo do preusmjeravanja vozila koja najviše onečišćuju što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama i javno zdravlje.

4.   Države članice mogu procijeniti mogućnost primjene pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 i za onečišćenje zraka ili popuste povezane s tim emisijama ako koncesijske cestarine ne variraju u skladu s člancima7.g i 7.ga za teška vozila i u skladu s člankom 7.gb za laka vozila.

Komisija se obavješćuje o rezultatu te neobavezne procjene, kao i o razlozima zbog kojih pristojba za vanjske troškove ili popust nisu primijenjeni.

Članak 7.cb

1.   Države članice mogu primjenjivati pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 koje su više od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.c pod uvjetom da se primjenjuju na nediskriminirajući način i da najviše dvostruko premašuju vrijednosti navedene u Prilogu III.c. Ako države članice primjenjuju ovaj stavak, one moraju obrazložiti svoju odluku i obavijestiti Komisiju u skladu s Prilogom III.a.

2.   Za obične autobuse i turističke autobuse države članice mogu odabrati primjenu istih ili nižih vrijednosti od onih koje se primjenjuju na teška teretna vozila.

3.   Pristojba za vanjske troškove za emisije CO2 može se kombinirati s infrastrukturnom pristojbom koja je mijenjana u skladu s člankom 7.ga.

4.   Do 25. ožujka 2027. Komisija procjenjuje provedbu i učinkovitost naplate pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 te njezinu usklađenost s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*) i Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (**). Na temelju te procjene Komisija, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ovog članka. Ako ovaj članak nije izmijenjen na odgovarajući način do 1. siječnja 2027., ali je Direktiva 2003/87/EZ ili Direktiva 2003/96/EZ izmijenjena na način koji je doveo do stvarne internalizacije barem dijela vanjskih troškova emisija CO2 iz cestovnog prijevoza, Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 9.d ove Direktive, izmjenjuje Prilog III.c ovoj Direktivi radi prilagodbe referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2, uzimajući u obzir stvarnu cijenu ugljika koja se primjenjuje na goriva za cestovni promet u Uniji.

(*)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.)."

*

(**)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).”;"

**

| 7. | članak 7.d zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.d
  Najkasnije šest mjeseci nakon donošenja novih i strožih emisijskih normi Euro Komisija, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog radi određivanja pripadajućih referentnih vrijednosti iz Priloga III.b i prilagođavanja najviše cijene korisničkih naknada iz Priloga II.”; |
| --- | --- |

7.

članak 7.d zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.d

Najkasnije šest mjeseci nakon donošenja novih i strožih emisijskih normi Euro Komisija, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog radi određivanja pripadajućih referentnih vrijednosti iz Priloga III.b i prilagođavanja najviše cijene korisničkih naknada iz Priloga II.”;

| 8. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 7.da

  1.   Države članice mogu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V. uvesti naknadu zbog zagušenja na svakoj dionici njihove cestovne mreže koja je pogođena zagušenjima. Naknada zbog zagušenja može se primjenjivati samo na one cestovne dionice koje su redovito zagušene i samo tijekom razdoblja kada su obično zagušene.


  2.   Države članice određuju cestovne dionice i vremenska razdoblja iz stavka 1. na temelju objektivnih kriterija povezanih s razinom na kojoj su ceste i njihove okolice pogođene zagušenjima, mjereno među ostalim prema prosječnim kašnjenjima ili duljinama kolona.


  3.   Naknada zbog zagušenja uvedena na bilo kojoj dionici cestovne mreže primjenjuje se na nediskriminirajući način na sve kategorije vozila, u skladu sa standardnim faktorima ekvivalentnosti utvrđenima u Prilogu V. Međutim, države članice mogu djelomično ili u cijelosti od naknade zbog zagušenja izuzeti minibuse, autobuse ili turističke autobuse radi promicanja kolektivnog prijevoza i socioekonomskog razvoja te teritorijalne kohezije. Motorna vozila za stanovanje, bez obzira na njihovu najveću tehnički dopuštenu masu opterećenog vozila, ne smatraju se turističkim autobusima i običnim autobusima za potrebe ovog stavka.


  4.   Naknada zbog zagušenja određuje se u skladu s minimalnim zahtjevima iz Priloga V. Ona odražava troškove koje vozilo prouzroči ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu te se njome poštuju referentne vrijednosti utvrđene u Prilogu VI. za svaku vrstu ceste. Ako država članica namjerava primjenjivati naknadu zbog zagušenja koja je viša od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu VI., o tome obavješćuje Komisiju u skladu sa zahtjevima iz Priloga V.
  Prihodi ostvareni naknadama zbog zagušenja ili ekvivalent tih prihoda u financijskoj vrijednosti upotrebljavaju se za rješavanje problema zagušenja ili za razvoj održivog prijevoza i mobilnosti općenito.
  Ako se takvi prihodi dodjeljuju općem proračunu, smatra se da je država članica primijenila drugi podstavak ako provodi politike financijske potpore za rješavanje problema zagušenja ili za razvoj održivog prijevoza i mobilnosti čija je vrijednost ekvivalentna prihodima od naknada zbog zagušenja.


  5.   Države članice uspostavljaju odgovarajuće mehanizme za praćenje učinka naknade zbog zagušenja te za reviziju njezine razine. Svaka država članica redovito, barem svake tri godine, preispituje razinu naknada kako bi se osiguralo da one ne prelaze troškove zagušenja koji se pojavljuju u toj državi članici na cestovnim dionicama koje su podložne naknadi zbog zagušenja.”; |
| --- | --- |

8.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.da

1.   Države članice mogu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V. uvesti naknadu zbog zagušenja na svakoj dionici njihove cestovne mreže koja je pogođena zagušenjima. Naknada zbog zagušenja može se primjenjivati samo na one cestovne dionice koje su redovito zagušene i samo tijekom razdoblja kada su obično zagušene.

2.   Države članice određuju cestovne dionice i vremenska razdoblja iz stavka 1. na temelju objektivnih kriterija povezanih s razinom na kojoj su ceste i njihove okolice pogođene zagušenjima, mjereno među ostalim prema prosječnim kašnjenjima ili duljinama kolona.

3.   Naknada zbog zagušenja uvedena na bilo kojoj dionici cestovne mreže primjenjuje se na nediskriminirajući način na sve kategorije vozila, u skladu sa standardnim faktorima ekvivalentnosti utvrđenima u Prilogu V. Međutim, države članice mogu djelomično ili u cijelosti od naknade zbog zagušenja izuzeti minibuse, autobuse ili turističke autobuse radi promicanja kolektivnog prijevoza i socioekonomskog razvoja te teritorijalne kohezije. Motorna vozila za stanovanje, bez obzira na njihovu najveću tehnički dopuštenu masu opterećenog vozila, ne smatraju se turističkim autobusima i običnim autobusima za potrebe ovog stavka.

4.   Naknada zbog zagušenja određuje se u skladu s minimalnim zahtjevima iz Priloga V. Ona odražava troškove koje vozilo prouzroči ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu te se njome poštuju referentne vrijednosti utvrđene u Prilogu VI. za svaku vrstu ceste. Ako država članica namjerava primjenjivati naknadu zbog zagušenja koja je viša od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu VI., o tome obavješćuje Komisiju u skladu sa zahtjevima iz Priloga V.

Prihodi ostvareni naknadama zbog zagušenja ili ekvivalent tih prihoda u financijskoj vrijednosti upotrebljavaju se za rješavanje problema zagušenja ili za razvoj održivog prijevoza i mobilnosti općenito.

Ako se takvi prihodi dodjeljuju općem proračunu, smatra se da je država članica primijenila drugi podstavak ako provodi politike financijske potpore za rješavanje problema zagušenja ili za razvoj održivog prijevoza i mobilnosti čija je vrijednost ekvivalentna prihodima od naknada zbog zagušenja.

5.   Države članice uspostavljaju odgovarajuće mehanizme za praćenje učinka naknade zbog zagušenja te za reviziju njezine razine. Svaka država članica redovito, barem svake tri godine, preispituje razinu naknada kako bi se osiguralo da one ne prelaze troškove zagušenja koji se pojavljuju u toj državi članici na cestovnim dionicama koje su podložne naknadi zbog zagušenja.”;

| 9. | u članku 7.e stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „1.   Države članice najvišu razinu infrastrukturne pristojbe za teška vozila izračunavaju koristeći se metodologijom koja se zasniva na temeljnim načelima izračuna utvrđenim u članku 7.b i Prilogu III.


  2.   Za koncesijske cestarine najviša razina infrastrukturne pristojbe za teška vozila jednakovrijedna je ili manja od razine koja bi proizašla iz primjene metodologije koja se zasniva na temeljnim načelima izračuna utvrđenim u članku 7.b i Prilogu III. Procjena takve jednakovrijednosti provodi se na osnovi razumno dugog referentnog razdoblja koje odgovara prirodi ugovora o koncesiji.”; |
| --- | --- |

9.

u članku 7.e stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Države članice najvišu razinu infrastrukturne pristojbe za teška vozila izračunavaju koristeći se metodologijom koja se zasniva na temeljnim načelima izračuna utvrđenim u članku 7.b i Prilogu III.

2.   Za koncesijske cestarine najviša razina infrastrukturne pristojbe za teška vozila jednakovrijedna je ili manja od razine koja bi proizašla iz primjene metodologije koja se zasniva na temeljnim načelima izračuna utvrđenim u članku 7.b i Prilogu III. Procjena takve jednakovrijednosti provodi se na osnovi razumno dugog referentnog razdoblja koje odgovara prirodi ugovora o koncesiji.”;

| 10. | članci 7.f i 7.g zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 7.f

  1.   Nakon obavješćivanja Komisije država članica može primijeniti dodatak infrastrukturnoj pristojbi koja se naplaćuje na posebnim cestovnim dionicama koje su redovito zagušene ili na kojima vozila uzrokuju znatnu štetu u okolišu, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:


  (a) | prihod ostvaren dodatkom ulaže se u financiranje razvoja usluga prijevoza ili u izgradnju ili održavanje prometne infrastrukture osnovne transeuropske prometne mreže kojima se izravno doprinosi ublažavanju zagušenja ili štete u okolišu i koji se nalaze na istom koridoru kao cestovna dionica na koju se taj dodatak primjenjuje; |
| --- | --- | --- |

10.

članci 7.f i 7.g zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 7.f

1.   Nakon obavješćivanja Komisije država članica može primijeniti dodatak infrastrukturnoj pristojbi koja se naplaćuje na posebnim cestovnim dionicama koje su redovito zagušene ili na kojima vozila uzrokuju znatnu štetu u okolišu, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

prihod ostvaren dodatkom ulaže se u financiranje razvoja usluga prijevoza ili u izgradnju ili održavanje prometne infrastrukture osnovne transeuropske prometne mreže kojima se izravno doprinosi ublažavanju zagušenja ili štete u okolišu i koji se nalaze na istom koridoru kao cestovna dionica na koju se taj dodatak primjenjuje;

| (b) | dodatak ne prelazi 15 % ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe izračunane u skladu s člankom 7.b stavkom 1. i člankom 7.e ove Direktive, osim ako se ostvareni prihod ulaže u prekogranične dionice koridora osnovne mreže utvrđenog u skladu s poglavljem IV. Uredbe (EU) br. 1315/2013, u kojem slučaju dodatak ne smije prelaziti 25 % te ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe ili ako dvije ili više država članica primjenjuju dodatak u istom koridoru, u kojem slučaju, uz suglasnost svih država članica koje su dio tog koridora i koje graniče s državama članicama na čijem se državnom području nalazi dionica koridora na koju se primjenjuje dodatak, taj dodatak može prelaziti 25 %, ali ne smije prelaziti 50 % te ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe; |
| --- | --- |

(b)

dodatak ne prelazi 15 % ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe izračunane u skladu s člankom 7.b stavkom 1. i člankom 7.e ove Direktive, osim ako se ostvareni prihod ulaže u prekogranične dionice koridora osnovne mreže utvrđenog u skladu s poglavljem IV. Uredbe (EU) br. 1315/2013, u kojem slučaju dodatak ne smije prelaziti 25 % te ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe ili ako dvije ili više država članica primjenjuju dodatak u istom koridoru, u kojem slučaju, uz suglasnost svih država članica koje su dio tog koridora i koje graniče s državama članicama na čijem se državnom području nalazi dionica koridora na koju se primjenjuje dodatak, taj dodatak može prelaziti 25 %, ali ne smije prelaziti 50 % te ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe;

| (c) | primjena dodatka ne dovodi do nepravednog postupanja prema komercijalnom prometu u odnosu na ostale korisnike cesta; |
| --- | --- |

(c)

primjena dodatka ne dovodi do nepravednog postupanja prema komercijalnom prometu u odnosu na ostale korisnike cesta;

| (d) | Komisiji se prije početka primjene dodatka predaje opis točne lokacije za koju će se dodatak primjenjivati te dokaz o odluci da se financiraju prometna infrastruktura ili prometne usluge navedene u točki (a); |
| --- | --- |

(d)

Komisiji se prije početka primjene dodatka predaje opis točne lokacije za koju će se dodatak primjenjivati te dokaz o odluci da se financiraju prometna infrastruktura ili prometne usluge navedene u točki (a);

| (e) | razdoblje tijekom kojeg će se dodatak primjenjivati unaprijed je definirano i ograničeno te je, u smislu očekivanog prihoda, to razdoblje u skladu s financijskim planovima i analizama troškova i koristi za projekte koji se sufinanciraju iz prihoda ostvarenog dodatkom. |
| --- | --- |

(e)

razdoblje tijekom kojeg će se dodatak primjenjivati unaprijed je definirano i ograničeno te je, u smislu očekivanog prihoda, to razdoblje u skladu s financijskim planovima i analizama troškova i koristi za projekte koji se sufinanciraju iz prihoda ostvarenog dodatkom.

2.   U slučaju novog prekograničnog projekta, dodatak se smije dodati samo ako su sve države članice uključene u projekt suglasne.

3.   Dodatak se može primjenjivati na infrastrukturnu pristojbu koja je varirana u skladu s člancima 7.g, 7.ga ili 7.gb.

4.   Nakon što od države članice koja namjerava primjenjivati dodatak primi tražene informacije, Komisija te informacije stavlja na raspolaganje članovima Odbora iz članka 9.c. Ako Komisija smatra da planirani dodatak ne ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1. ovog članka ili ako smatra da će planirani dodatak imati znatne negativne učinke na gospodarski razvoj rubnih regija, ona može donijeti provedbene akte kako bi se odbili planovi o naknadama koje je podnijela dotična država članica ili zatražila njihova izmjena. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9.c stavka 3.

5.   Dodatak se ne primjenjuje na cestovnim dionicama na koje se naplaćuje naknada zbog zagušenja.

Članak 7.g

1.   Infrastrukturna pristojba može varirati u svrhu smanjenja zagušenja, svođenja štete na infrastrukturi na najmanju moguću mjeru te što učinkovitije upotrebe dotične infrastrukture ili promicanja sigurnosti na cestama ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | varijacija je transparentna, javno objavljena i dostupna svim korisnicima pod jednakim uvjetima; |
| --- | --- |

(a)

varijacija je transparentna, javno objavljena i dostupna svim korisnicima pod jednakim uvjetima;

| (b) | varijacija se primjenjuje ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu; |
| --- | --- |

(b)

varijacija se primjenjuje ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu;

| (c) | nijedna infrastrukturna pristojba ne iznosi više od 175 % iznad najviše razine ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe iz članka 7.b; |
| --- | --- |

(c)

nijedna infrastrukturna pristojba ne iznosi više od 175 % iznad najviše razine ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe iz članka 7.b;

| (d) | vršna razdoblja tijekom kojih se naplaćuje viša infrastrukturna pristojba s ciljem smanjenja zagušenja ne traju dulje od šest sati na dan; |
| --- | --- |

(d)

vršna razdoblja tijekom kojih se naplaćuje viša infrastrukturna pristojba s ciljem smanjenja zagušenja ne traju dulje od šest sati na dan;

| (e) | na cestovnoj dionici zahvaćenoj zagušenjima varijacija infrastrukturne pristojbe oblikuje se i primjenjuje transparentno i neutralno u pogledu prihoda tako da se korisnicima cesta koji putuju tijekom nevršnih razdoblja ponude snižene cijene cestarina, a povišene cijene cestarina korisnicima cesta koji na istoj cestovnoj dionici putuju tijekom vršnih razdoblja; |
| --- | --- |

(e)

na cestovnoj dionici zahvaćenoj zagušenjima varijacija infrastrukturne pristojbe oblikuje se i primjenjuje transparentno i neutralno u pogledu prihoda tako da se korisnicima cesta koji putuju tijekom nevršnih razdoblja ponude snižene cijene cestarina, a povišene cijene cestarina korisnicima cesta koji na istoj cestovnoj dionici putuju tijekom vršnih razdoblja;

| (f) | na dotičnoj cestovnoj dionici ne naplaćuje se naknada zbog zagušenja.
  Država članica koja želi uvesti takve varijacije ili izmijeniti postojeću varijaciju o tome obavješćuje Komisiju i dostavlja joj informacije potrebne kako bi se ocijenilo jesu li uvjeti ispunjeni. |
| --- | --- |

(f)

na dotičnoj cestovnoj dionici ne naplaćuje se naknada zbog zagušenja.

Država članica koja želi uvesti takve varijacije ili izmijeniti postojeću varijaciju o tome obavješćuje Komisiju i dostavlja joj informacije potrebne kako bi se ocijenilo jesu li uvjeti ispunjeni.

2.   U pogledu teških vozila, do početka primjene varijacije infrastrukturnih pristojbi i korisničkih naknada iz članka 7.g-a države članice variraju infrastrukturnu pristojbu prema emisijskom razredu Euro vozila tako da nijedna infrastrukturna pristojba ne prelazi istu pristojbu za ekvivalentna vozila koja ispunjavaju najstrože emisijske norme Euro za više od 100 %. Nakon što se infrastrukturne pristojbe i korisničke naknade variraju u skladu s člankom 7.ga, države članice mogu ih prestati varirati prema emisijskom razredu Euro.

Odstupajući od prvog podstavka, država članica može odlučiti ne primijeniti zahtjev za variranje infrastrukturne pristojbe ako je primjenjivo jedno od sljedećeg:

| (a) | time bi se ozbiljno narušila međusobna povezanost sustava cestarina na njezinu državnom području; |
| --- | --- |

(a)

time bi se ozbiljno narušila međusobna povezanost sustava cestarina na njezinu državnom području;

| (b) | ne bi bilo tehnički izvedivo uvesti takvu diferencijaciju u dotični sustav cestarina; |
| --- | --- |

(b)

ne bi bilo tehnički izvedivo uvesti takvu diferencijaciju u dotični sustav cestarina;

| (c) | to bi dovelo do preusmjeravanja vozila koja uzrokuju najviše onečišćenja što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama i na javno zdravlje; |
| --- | --- |

(c)

to bi dovelo do preusmjeravanja vozila koja uzrokuju najviše onečišćenja što bi imalo negativne učinke na sigurnost na cestama i na javno zdravlje;

| (d) | cestarina uključuje pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka. |
| --- | --- |

(d)

cestarina uključuje pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka.

Komisija se obavješćuje o svim takvim odstupanjima ili izuzećima.

3.   Varijacije iz ovog članka nisu namijenjene ostvarivanju dodatnih prihoda.”;

| 11. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 7.ga

  1.   Države članice u skladu s ovim člankom variraju infrastrukturne pristojbe i korisničke naknade za teška vozila.
  Države članice primjenjuju tu varijaciju na podskupine teških vozila obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242 najkasnije dvije godine nakon objave referentnih emisija CO2 za te podskupine vozila u provedbenim aktima donesenima u skladu s člankom 11. stavkom 1. te uredbe.
  Za emisijske razrede CO2 1, 4 i 5, kako je definirano u stavku 2. ovog članka, ta varijacija se primjenjuje se na skupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242 najkasnije dvije godine nakon objave referentnih emisija CO2 za relevantnu skupinu u provedbenim aktima donesenima na temelju stavka 7. ovog članka. Ako se točka 5.1 Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1242 izmijeni zakonodavnim aktom Unije tako da se njome obuhvate referentne emisije CO2 koje su relevantne za skupinu teških vozila, takve referentne emisije CO2 više se ne utvrđuju na temelju stavka 7. ovog članka, već u skladu s točkom 5.1. Priloga I. toj uredbi.
  Ako su putanje smanjenja emisija za skupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242 utvrđene zakonodavnim aktom Unije o izmjeni točke 5.1. Priloga I. toj uredbi, varijacije za emisijske razrede CO2 2 i 3, kako je definirano u stavku 2. ovog članka, primjenjuju se od dana stupanja na snagu novih putanja smanjenja emisija.
  Ne dovodeći u pitanje sniženje cijena predviđeno člankom 3., države članice mogu predvidjeti snižene cijene infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada, ili izuzeća od plaćanja infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada, za vozila s nultim emisijama bilo koje skupine vozila od 24. ožujka 2022. do 31. prosinca 2025. Od 1. siječnja 2026. takva sniženja ograničavaju se na 75 % u odnosu na naknadu primjenjivu na emisijski razred CO2 1, kako je definirano u stavku 2.


  2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., države članice utvrđuju sljedeće emisijske razrede CO2 za svaki tip teških vozila:


  (a) | emisijski razred CO2 1 – vozila koja ne pripadaju ni jednom od emisijskih razreda CO2 iz točaka od (b) do (e); |
| --- | --- | --- |

11.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 7.ga

1.   Države članice u skladu s ovim člankom variraju infrastrukturne pristojbe i korisničke naknade za teška vozila.

Države članice primjenjuju tu varijaciju na podskupine teških vozila obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242 najkasnije dvije godine nakon objave referentnih emisija CO2 za te podskupine vozila u provedbenim aktima donesenima u skladu s člankom 11. stavkom 1. te uredbe.

Za emisijske razrede CO2 1, 4 i 5, kako je definirano u stavku 2. ovog članka, ta varijacija se primjenjuje se na skupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242 najkasnije dvije godine nakon objave referentnih emisija CO2 za relevantnu skupinu u provedbenim aktima donesenima na temelju stavka 7. ovog članka. Ako se točka 5.1 Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1242 izmijeni zakonodavnim aktom Unije tako da se njome obuhvate referentne emisije CO2 koje su relevantne za skupinu teških vozila, takve referentne emisije CO2 više se ne utvrđuju na temelju stavka 7. ovog članka, već u skladu s točkom 5.1. Priloga I. toj uredbi.

Ako su putanje smanjenja emisija za skupine teških vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242 utvrđene zakonodavnim aktom Unije o izmjeni točke 5.1. Priloga I. toj uredbi, varijacije za emisijske razrede CO2 2 i 3, kako je definirano u stavku 2. ovog članka, primjenjuju se od dana stupanja na snagu novih putanja smanjenja emisija.

Ne dovodeći u pitanje sniženje cijena predviđeno člankom 3., države članice mogu predvidjeti snižene cijene infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada, ili izuzeća od plaćanja infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada, za vozila s nultim emisijama bilo koje skupine vozila od 24. ožujka 2022. do 31. prosinca 2025. Od 1. siječnja 2026. takva sniženja ograničavaju se na 75 % u odnosu na naknadu primjenjivu na emisijski razred CO2 1, kako je definirano u stavku 2.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., države članice utvrđuju sljedeće emisijske razrede CO2 za svaki tip teških vozila:

(a)

emisijski razred CO2 1 – vozila koja ne pripadaju ni jednom od emisijskih razreda CO2 iz točaka od (b) do (e);

| (b) | emisijski razred CO2 2 – vozila iz podskupine vozila sg koja su prvi put registrirana tijekom razdoblja izvješćivanja za godinu Y i čije su emisije CO2 za više od 5 % ispod putanje smanjenja emisija za razdoblje izvješćivanja za godinu Y i podskupinu vozila sg, ali koja ne pripadaju nijednom od emisijskih razreda CO2 iz točaka (c), (d) i (e); |
| --- | --- |

(b)

emisijski razred CO2 2 – vozila iz podskupine vozila sg koja su prvi put registrirana tijekom razdoblja izvješćivanja za godinu Y i čije su emisije CO2 za više od 5 % ispod putanje smanjenja emisija za razdoblje izvješćivanja za godinu Y i podskupinu vozila sg, ali koja ne pripadaju nijednom od emisijskih razreda CO2 iz točaka (c), (d) i (e);

| (c) | emisijski razred CO2 3 – vozila iz podskupine vozila sg koja su prvi put registrirana tijekom razdoblja izvješćivanja za godinu Y i čije su emisije CO2 za više od 8 % ispod putanje smanjenja emisija za razdoblje izvješćivanja za godinu Y i podskupinu vozila sg, koja ne pripadaju nijednom od emisijskih razreda CO2 iz točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(c)

emisijski razred CO2 3 – vozila iz podskupine vozila sg koja su prvi put registrirana tijekom razdoblja izvješćivanja za godinu Y i čije su emisije CO2 za više od 8 % ispod putanje smanjenja emisija za razdoblje izvješćivanja za godinu Y i podskupinu vozila sg, koja ne pripadaju nijednom od emisijskih razreda CO2 iz točaka (d) i (e);

| (d) | emisijski razred CO2 4 – teška vozila s niskim emisijama; |
| --- | --- |

(d)

emisijski razred CO2 4 – teška vozila s niskim emisijama;

| (e) | emisijski razred CO2 5 – vozila s nultim emisijama. |
| --- | --- |

(e)

emisijski razred CO2 5 – vozila s nultim emisijama.

Države članice osiguravaju da se klasifikacija vozila koje pripada emisijskim razredima CO2 2 ili 3 ponovno procjenjuje svakih šest godina nakon datuma njegove prve registracije i da se, prema potrebi, vozilo ponovno klasificira u odgovarajući emisijski razred na temelju tada primjenjivih pragova. Ponovna klasifikacija, u pogledu korisničke naknade, počinje proizvoditi učinke najkasnije prvog dana valjanosti na dan ponovne klasifikacije ili nakon tog dana.

3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., snižene pristojbe primjenjuju se na vozila u emisijskim razredima CO2 2, 3, 4 i 5 kako slijedi:

| (a) | emisijski razred CO2 2 – sniženje od 5 % do 15 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1; |
| --- | --- |

(a)

emisijski razred CO2 2 – sniženje od 5 % do 15 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1;

| (b) | emisijski razred CO2 3 – sniženje od 15 % do 30 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1; |
| --- | --- |

(b)

emisijski razred CO2 3 – sniženje od 15 % do 30 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1;

| (c) | emisijski razred CO2 4 – sniženje od 30 % do 50 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1; |
| --- | --- |

(c)

emisijski razred CO2 4 – sniženje od 30 % do 50 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1;

| (d) | emisijski razred CO2 5 – sniženje od 50 % do 75 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1. |
| --- | --- |

(d)

emisijski razred CO2 5 – sniženje od 50 % do 75 % u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na emisijski razred CO2 1.

Ako se infrastrukturna pristojba ili korisnička naknada varira i prema emisijskom razredu Euro, sniženja iz prvog podstavka primjenjuju se u odnosu na pristojbu koja se primjenjuje na najstrože emisijske norme Euro.

4.   Varijacije iz ovog članka nisu namijenjene ostvarivanju dodatnih prihoda.

5.   Odstupajući od stavka 1., država članica može odlučiti ne primjenjivati zahtjev za variranje infrastrukturne pristojbe u skladu sa stavkom 2. ako se pristojba za vanjske troškove za emisije CO2 naplaćuje i varira prema referentnim vrijednostima pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 iz Priloga III.c.

6.   Na cestovnim dionicama na kojima vozilo radi bez emisija CO2 na provjerljiv način, države članice mogu na to vozilo primijeniti smanjene naknade u skladu s emisijskim razredom CO2 5. Države članice koje se koriste tom mogućnošću primjenjuju naknade primjenjive na emisijski razred CO2 1 na to vozilo na drugim cestovnim dionicama.

7.   Komisija donosi provedbene akte u svrhu utvrđivanja referentnih emisija CO2 za skupine vozila koje nisu obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe (EU) 2019/1242.

U tim se provedbenim aktima navode podaci relevantni za svaku skupinu vozila koji se objavljuju u izvješću iz članka 10. Uredbe (EU) 2018/956. Komisija te provedbene akte donosi najkasnije šest mjeseci nakon objave relevantnog izvješća iz članka 10. Uredbe (EU) 2018/956.

8.   Do 25. ožujka 2027. Komisija procjenjuje provedbu i učinkovitost varijacije naknada utemeljene na emisijama CO2 iz ovog članka, kao i je li ona još uvijek potrebna te njezinu usklađenost s direktivama 2003/87/EZ i 2003/96/EZ. Komisija na temelju te procjene, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu relevantnih odredaba ove Direktive o varijaciji naknada na temelju emisija CO2.

9.   Komisija svakih pet godina nakon 24. ožujka 2022. preispituje najviše cijene korisničkih naknada iz Priloga II. i razine sniženja iz stavka 3. te, prema potrebi, na osnovi rezultata tog postupka preispitivanja podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu tih odredaba.

10.   Svakih 30 mjeseci nakon 24. ožujka 2022. Komisija sastavlja izvješće u kojem ocjenjuje prikladnost pragova za emisijske razrede CO2 2 i 3 iz članka 7.ga stavka 2. točaka (b) i (c) ove Direktive u vezi s referentnim emisijama objavljenima u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/1242 ili emisijama CO2 prijavljenima u skladu s Uredbom (EU) 2018/956, te prema potrebi na osnovi rezultata te procjene podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu tih pragova.

11.   Varijacija naknada na temelju emisija CO2 iz ovog članka nije obvezna ako se primjenjuje druga mjera Unije za određivanje cijene ugljika u cestovnom prijevozu.

Članak 7.gb

1.   Države članice mogu razlikovati cestarine i korisničke naknade za laka vozila prema okolišnoj učinkovitosti vozila, kako je utvrđena specifičnim kombiniranim ili ponderiranim kombiniranim emisijama CO2 koje su zabilježene u unosu 49. certifikata o sukladnosti vozila i emisijskim vrijednostima Euro.

Ne dovodeći u pitanje stavak 2. ovog članka, niže cijene cestarina i korisničkih naknada primjenjuju se za osobne automobile, minibuse i laka gospodarska vozila koji ispunjavaju oba sljedeća uvjeta:

| (a) | njihove specifične emisije CO2, utvrđene u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/1151 (*), jednake su nuli ili su niže od sljedećih vrijednosti:


  i. | za razdoblje od 2021. do 2024., ciljnih vrijednosti za cijeli vozni park EU-a2021 utvrđenih u skladu s točkom 6. dijela A i točkom 6. dijela B Priloga I. Uredbi (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (**); |
| --- | --- | --- |

(a)

njihove specifične emisije CO2, utvrđene u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/1151 (*), jednake su nuli ili su niže od sljedećih vrijednosti:

i.

za razdoblje od 2021. do 2024., ciljnih vrijednosti za cijeli vozni park EU-a2021 utvrđenih u skladu s točkom 6. dijela A i točkom 6. dijela B Priloga I. Uredbi (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (**);

| ii. | za razdoblje od 2025. do 2029., ciljnih vrijednosti za cijeli vozni park EU-a utvrđenih u skladu s točkom 6.1.1. dijela A i točkom 6.1.1. dijela B Priloga I. Uredbi (EU) 2019/631; |
| --- | --- |

ii.

za razdoblje od 2025. do 2029., ciljnih vrijednosti za cijeli vozni park EU-a utvrđenih u skladu s točkom 6.1.1. dijela A i točkom 6.1.1. dijela B Priloga I. Uredbi (EU) 2019/631;

| iii. | za razdoblje od 2030. nadalje, ciljnih vrijednosti za cijeli vozni park EU-a utvrđenih u skladu s točkom 6.1.2. dijela A i točkom 6.1.2. dijela B Priloga I. Uredbi (EU) 2019/631; |
| --- | --- |

iii.

za razdoblje od 2030. nadalje, ciljnih vrijednosti za cijeli vozni park EU-a utvrđenih u skladu s točkom 6.1.2. dijela A i točkom 6.1.2. dijela B Priloga I. Uredbi (EU) 2019/631;

| (b) | njihove emisije onečišćujućih tvari, utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151, u skladu su s vrijednostima utvrđenima u tablici iz Priloga VII. ovoj Direktivi. Države članice mogu primjenjivati sniženje za vozila s nultim emisijama iz Priloga VII. ovoj Direktivi, a da pritom ne primjenjuju sniženja za ostale kategorije vrijednosti emisija iz tog priloga. |
| --- | --- |

(b)

njihove emisije onečišćujućih tvari, utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151, u skladu su s vrijednostima utvrđenima u tablici iz Priloga VII. ovoj Direktivi. Države članice mogu primjenjivati sniženje za vozila s nultim emisijama iz Priloga VII. ovoj Direktivi, a da pritom ne primjenjuju sniženja za ostale kategorije vrijednosti emisija iz tog priloga.

2.   Od 1. siječnja 2026., ako je to tehnički izvedivo, države članice variraju cestarine i godišnju cijenu korisničkih naknada za kombije i minibuse prema okolišnoj učinkovitosti vozila, u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu VII. U tu su svrhu odredbe stavka 1. drugog podstavka stavka okvirne.

Ako države članice odaberu primjenjivati kriterije učinkovitosti ili razine sniženja u pogledu emisija različite od onih iz stavka 1., ili ako odluče uključiti različite ili dodatne kriterije, one obavješćuju Komisiju o svojim odabirima i njihovim razlozima najmanje šest mjeseci prije uvođenja bilo koje varijacije.

Međutim, države članice mogu odlučiti primjenjivati smanjenja samo na vozila s nultim emisijama, bez primjene bilo kakvih varijacija na druga vozila i bez obavješćivanja Komisije.

3.   Podložno uvjetima iz stavaka 1. i 2. države članice mogu uzeti u obzir poboljšanje okolišne učinkovitosti vozila povezano s preinakama vozila kojima se omogućuje korištenje alternativnih goriva.

4.   Države članice mogu donijeti posebne mjere u svrhu naknada za vozila od povijesnog interesa.

5.   Varijacije iz ovog članka nisu namijenjene ostvarivanju dodatnih prihoda.

(*)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 оd 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.)."

*

(**)  Uredba (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila te o stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 443/2009 i (EU) br. 510/2011 (SL L 111, 25.4.2019., str. 13.).”;"

**

2

| 12. | članak 7.h mijenja se kako slijedi:


  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:


  i. | uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Najmanje šest mjeseci prije provedbe novog ili bitno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na infrastrukturnim pristojbama, države članice Komisiji šalju:”; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

članak 7.h mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Najmanje šest mjeseci prije provedbe novog ili bitno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na infrastrukturnim pristojbama, države članice Komisiji šalju:”;

| ii. | u točki (a) dodaje se sljedeća alineja:


  „— | ako je to primjenjivo, jasne informacije o glavnim značajkama elektroničkog sustava za naplatu cestarine, uključujući informacije o interoperabilnosti;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

u točki (a) dodaje se sljedeća alineja:

„—

ako je to primjenjivo, jasne informacije o glavnim značajkama elektroničkog sustava za naplatu cestarine, uključujući informacije o interoperabilnosti;”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „1.a   Kada Komisiji šalje informacije u skladu sa stavkom 1., država članica može uključiti informaciju o više od jedne izmjene režima naplate cestarina temeljenog na infrastrukturnim pristojbama. Ako je Komisija već obaviještena o izmjeni, smatra se da je država članica već ispunila zahtjeve za informiranjem iz stavka 1. i da se izmjena može provesti bez daljnjeg informiranja Komisije.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a   Kada Komisiji šalje informacije u skladu sa stavkom 1., država članica može uključiti informaciju o više od jedne izmjene režima naplate cestarina temeljenog na infrastrukturnim pristojbama. Ako je Komisija već obaviještena o izmjeni, smatra se da je država članica već ispunila zahtjeve za informiranjem iz stavka 1. i da se izmjena može provesti bez daljnjeg informiranja Komisije.”;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Prije provedbe novog ili bitno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na pristojbama za vanjske troškove ili naknadama zbog zagušenja, države članice obavješćuju Komisiju o dotičnoj mreži, predviđenim cijenama po kategoriji vozila i emisijskom razredu i, ako je to primjenjivo, dostavljaju obavijest Komisiji u skladu s točkom 2. Priloga III.a ili točkom 2. Priloga V.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Prije provedbe novog ili bitno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na pristojbama za vanjske troškove ili naknadama zbog zagušenja, države članice obavješćuju Komisiju o dotičnoj mreži, predviđenim cijenama po kategoriji vozila i emisijskom razredu i, ako je to primjenjivo, dostavljaju obavijest Komisiji u skladu s točkom 2. Priloga III.a ili točkom 2. Priloga V.”;

| (d) | stavak 4. briše se; |
| --- | --- |

(d)

stavak 4. briše se;

| 13. | članak 7.i mijenja se kako slijedi:


  (a) | u stavku 2. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:


  „(b) | takvi popusti ili sniženja odražavaju stvarne uštede u administrativnim troškovima postupanja prema čestim korisnicima u odnosu na povremene korisnike; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

članak 7.i mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

„(b)

takvi popusti ili sniženja odražavaju stvarne uštede u administrativnim troškovima postupanja prema čestim korisnicima u odnosu na povremene korisnike;

| (c) | sniženja ne prelaze 13 % iznosa infrastrukturne pristojbe koju plaćaju jednakovrijedna vozila koja ne ostvaruju pravo na popust ili sniženje.”; |
| --- | --- |

(c)

sniženja ne prelaze 13 % iznosa infrastrukturne pristojbe koju plaćaju jednakovrijedna vozila koja ne ostvaruju pravo na popust ili sniženje.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „2a.   Države članice mogu predvidjeti popuste ili sniženja infrastrukturnih pristojbi za osobne automobile za česte korisnike, osobito na područjima u kojima su naselja raštrkana i u predgrađu gradova. Smanjenje prihoda koje proizlazi iz popusta koji se odobrava čestim korisnicima ne naplaćuje se manje čestim korisnicima.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„2a.   Države članice mogu predvidjeti popuste ili sniženja infrastrukturnih pristojbi za osobne automobile za česte korisnike, osobito na područjima u kojima su naselja raštrkana i u predgrađu gradova. Smanjenje prihoda koje proizlazi iz popusta koji se odobrava čestim korisnicima ne naplaćuje se manje čestim korisnicima.”;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Podložno uvjetima predviđenima u članku 7.g stavku 1. točki (b) i u članku 7.g stavku 3. ove Direktive, tarife cestarina za velike projekte osnovne transeuropske prometne mreže, čije su karte utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1315/2013, mogu podlijegati drugim oblicima varijacije kako bi se osigurala tržišna održivost takvih projekata ako su izloženi izravnom tržišnom natjecanju s drugim oblicima prijevoza. Dobivena tarifna struktura mora biti linearna i razmjerna. Detalji tarifne strukture su javno objavljeni i dostupni svim korisnicima pod jednakim uvjetima. To ne smije dovesti do dodatnih troškova koji bi se prenosili na ostale korisnike u obliku viših cestarina.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Podložno uvjetima predviđenima u članku 7.g stavku 1. točki (b) i u članku 7.g stavku 3. ove Direktive, tarife cestarina za velike projekte osnovne transeuropske prometne mreže, čije su karte utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1315/2013, mogu podlijegati drugim oblicima varijacije kako bi se osigurala tržišna održivost takvih projekata ako su izloženi izravnom tržišnom natjecanju s drugim oblicima prijevoza. Dobivena tarifna struktura mora biti linearna i razmjerna. Detalji tarifne strukture su javno objavljeni i dostupni svim korisnicima pod jednakim uvjetima. To ne smije dovesti do dodatnih troškova koji bi se prenosili na ostale korisnike u obliku viših cestarina.”;

| 14. | članak 7.j mijenja se kako slijedi:


  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Primjena i ubiranje cestarina i pristojba te nadzor njihova plaćanja odvija se tako da se što manje ometa slobodni tijek prometa te da se izbjegnu obavezne kontrole ili provjere na unutarnjim granicama Unije. S tim ciljem države članice surađuju u uspostavi metoda kojima se korisnicima cesta omogućuje plaćanje cestarina i korisničkih naknada 24 sata dnevno uobičajenim sredstvima plaćanja, barem elektronički ili na granici ili glavnim prodajnim mjestima, unutar i izvan država članica u kojima se one primjenjuju. Države članice nisu obvezne osigurati fizička mjesta plaćanja.”; |
| --- | --- | --- |

14.

članak 7.j mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Primjena i ubiranje cestarina i pristojba te nadzor njihova plaćanja odvija se tako da se što manje ometa slobodni tijek prometa te da se izbjegnu obavezne kontrole ili provjere na unutarnjim granicama Unije. S tim ciljem države članice surađuju u uspostavi metoda kojima se korisnicima cesta omogućuje plaćanje cestarina i korisničkih naknada 24 sata dnevno uobičajenim sredstvima plaćanja, barem elektronički ili na granici ili glavnim prodajnim mjestima, unutar i izvan država članica u kojima se one primjenjuju. Države članice nisu obvezne osigurati fizička mjesta plaćanja.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „2.a   Ako vozač ili, prema potrebi, prijevoznik ili pružatelj usluge Europske elektroničke naplate cestarine (EENC), ne može predočiti dokaze o emisijskom razredu vozila za potrebe članka 7.g stavka 2., članka 7.ga ili članka 7.gb, države članice mogu primijeniti najvišu naplativu cestarinu ili korisničke naknade.
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da korisnik cesta prije upotrebe infrastrukture može prijaviti emisijski razred vozila barem elektroničkim putem. Države članice mogu ponuditi elektronička i neelektronička sredstva kako bi se korisniku omogućilo da dostavi dokaze radi ostvarivanja koristi od sniženja cestarine ili, prema potrebi, u slučaju provjere. Države članice mogu zahtijevati da se dokazi koji se dostavljaju elektroničkim sredstvima dostave prije upotrebe infrastrukture.
  Države članice mogu poduzeti mjere koje su potrebne kako bi osigurale da se pružanje dokaza nakon upotrebe infrastrukture prihvati na 30 dana ili duže razdoblje koje odrede države članice nakon upotrebe infrastrukture te kako bi osigurale povrat svih razlika između cestarina ili korisničkih naknada koje se primjenjuju i cestarina ili korisničkih naknada koje odgovaraju emisijskom razredu dotičnog vozila, a koje proizlaze iz dokaza dostavljenih u primjenjivom roku.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Ako vozač ili, prema potrebi, prijevoznik ili pružatelj usluge Europske elektroničke naplate cestarine (EENC), ne može predočiti dokaze o emisijskom razredu vozila za potrebe članka 7.g stavka 2., članka 7.ga ili članka 7.gb, države članice mogu primijeniti najvišu naplativu cestarinu ili korisničke naknade.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da korisnik cesta prije upotrebe infrastrukture može prijaviti emisijski razred vozila barem elektroničkim putem. Države članice mogu ponuditi elektronička i neelektronička sredstva kako bi se korisniku omogućilo da dostavi dokaze radi ostvarivanja koristi od sniženja cestarine ili, prema potrebi, u slučaju provjere. Države članice mogu zahtijevati da se dokazi koji se dostavljaju elektroničkim sredstvima dostave prije upotrebe infrastrukture.

Države članice mogu poduzeti mjere koje su potrebne kako bi osigurale da se pružanje dokaza nakon upotrebe infrastrukture prihvati na 30 dana ili duže razdoblje koje odrede države članice nakon upotrebe infrastrukture te kako bi osigurale povrat svih razlika između cestarina ili korisničkih naknada koje se primjenjuju i cestarina ili korisničkih naknada koje odgovaraju emisijskom razredu dotičnog vozila, a koje proizlaze iz dokaza dostavljenih u primjenjivom roku.”;

| (c) | stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

  „3.   Ako država članica cestarinu naplaćuje po vozilu, ukupan iznos cestarine, iznos infrastrukturne pristojbe, iznos pristojbe za vanjske troškove i iznos naknade zbog zagušenja, ako se primjenjuju, naznačeni su na računu koji se izdaje korisniku ceste, ako je moguće elektroničkim putem. Korisnik ceste može se složiti da mu se ne izda račun.


  4.   Ako je to ekonomski izvedivo, države članice infrastrukturne pristojbe, pristojbe za vanjske troškove i naknade zbog zagušenja naplaćuju i ubiru putem elektroničkog sustava za naplatu cestarine koji je u skladu s odredbama članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća (*). Komisija potiče suradnju među državama članicama, koja se pokazuje potrebnom kako bi se osigurala interoperabilnost elektroničkih sustava za naplatu cestarina na europskoj razini.


  (*)  Direktiva (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji (SL L 91, 29.3.2019., str. 45.).”;" |
| --- | --- |

(c)

stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„3.   Ako država članica cestarinu naplaćuje po vozilu, ukupan iznos cestarine, iznos infrastrukturne pristojbe, iznos pristojbe za vanjske troškove i iznos naknade zbog zagušenja, ako se primjenjuju, naznačeni su na računu koji se izdaje korisniku ceste, ako je moguće elektroničkim putem. Korisnik ceste može se složiti da mu se ne izda račun.

4.   Ako je to ekonomski izvedivo, države članice infrastrukturne pristojbe, pristojbe za vanjske troškove i naknade zbog zagušenja naplaćuju i ubiru putem elektroničkog sustava za naplatu cestarine koji je u skladu s odredbama članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća (*). Komisija potiče suradnju među državama članicama, koja se pokazuje potrebnom kako bi se osigurala interoperabilnost elektroničkih sustava za naplatu cestarina na europskoj razini.

(*)  Direktiva (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji (SL L 91, 29.3.2019., str. 45.).”;"

*

| 15. | članak 7.k zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.k
  Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ova Direktiva ne utječe na slobodu država članica koje uvedu sustav cestarina da omoguće odgovarajuću nadoknadu.”; |
| --- | --- |

15.

članak 7.k zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.k

Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ova Direktiva ne utječe na slobodu država članica koje uvedu sustav cestarina da omoguće odgovarajuću nadoknadu.”;

| 16. | članak 8. mijenja se kako slijedi:


  (a) | u stavku 2. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:


  „(a) | plaćanje zajedničke korisničke naknade omogućuje pristup mreži prema definiciji država članica sudionica u skladu s člankom 7. stavcima 1. i 2.; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

plaćanje zajedničke korisničke naknade omogućuje pristup mreži prema definiciji država članica sudionica u skladu s člankom 7. stavcima 1. i 2.;

| (b) | države članice sudionice određuju cijene zajedničkih korisničkih naknada na razinama koje ne prelaze najviše cijene iz članka 7.a;”; |
| --- | --- |

(b)

države članice sudionice određuju cijene zajedničkih korisničkih naknada na razinama koje ne prelaze najviše cijene iz članka 7.a;”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:

  „3.   U slučaju zajedničkog sustava za korisničke naknade iz stavka 1. ovog članka, konačan datum primjene varijacija iz članka 7.ga stavka 1. drugog i trećeg podstavka produljuje se do 25. ožujka 2025., ili, ako su referentne emisije CO2 objavljene nakon 24. ožujka 2022., tri godine nakon objave referentnih emisija CO2.”; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„3.   U slučaju zajedničkog sustava za korisničke naknade iz stavka 1. ovog članka, konačan datum primjene varijacija iz članka 7.ga stavka 1. drugog i trećeg podstavka produljuje se do 25. ožujka 2025., ili, ako su referentne emisije CO2 objavljene nakon 24. ožujka 2022., tri godine nakon objave referentnih emisija CO2.”;

| 17. | članak 9. mijenja se kako slijedi:


  (a) | stavak 1.a zamjenjuje se sljedećim:

  „1.a   Ova Direktiva ne sprječava države članice da primjenjuju:


  (a) | regulatorne naknade posebno osmišljene za smanjenje prometnog zagušenja ili suzbijanje utjecaja na okoliš, uključujući lošu kvalitetu zraka, na svim cestama koje se nalaze u urbanom području, uključujući ceste transeuropske mreže koje prelaze gradska područja; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1.a zamjenjuje se sljedećim:

„1.a   Ova Direktiva ne sprječava države članice da primjenjuju:

(a)

regulatorne naknade posebno osmišljene za smanjenje prometnog zagušenja ili suzbijanje utjecaja na okoliš, uključujući lošu kvalitetu zraka, na svim cestama koje se nalaze u urbanom području, uključujući ceste transeuropske mreže koje prelaze gradska područja;

| (b) | naknade posebno osmišljene za financiranje izgradnje, rada, održavanja i razvoja sustava ugrađenih u ceste ili konstruiranih duž njih ili preko njih, kojima se pruža električna energija vozilima s niskim emisijama i nultim emisijama koja su u pokretu, i koje se naplaćuju za takva vozila. |
| --- | --- |

(b)

naknade posebno osmišljene za financiranje izgradnje, rada, održavanja i razvoja sustava ugrađenih u ceste ili konstruiranih duž njih ili preko njih, kojima se pruža električna energija vozilima s niskim emisijama i nultim emisijama koja su u pokretu, i koje se naplaćuju za takva vozila.

Te se naknade primjenjuju na nediskriminirajućoj osnovi.”;

| (b) | u stavku 2. briše se drugi podstavak; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. briše se drugi podstavak;

| 18. | u članku 9.c dodaje se sljedeći stavak:

  „3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”; |
| --- | --- |

18.

u članku 9.c dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”;

| 19. | članci 9.d i 9.e zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 9.d
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 9.e za izmjenu ove Direktive u odnosu na Prilog 0., formule u točkama 4.1. i 4.2. Priloga III.a te iznosi navedeni u tablicama u prilozima III.b i III.c radi njihove prilagodbe znanstvenom i tehničkom napretku.
  U okolnostima iz članka 7.cb stavka 4. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 9.e radi izmjene ove Direktive u odnosu na referentne vrijednosti pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 utvrđene u Prilogu III.c, uzimajući u obzir stvarnu cijenu ugljika koja se primjenjuje na goriva za cestovni prijevoz u Uniji. Te su izmjene ograničene na osiguravanje toga da razina pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 ne prelazi ono što je potrebno za internalizaciju tih vanjskih troškova.


  Članak 9.e

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9.d dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 24. ožujka 2022. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.


  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9.d. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*).


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9.d stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.


  (*)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
  ”;" |
| --- | --- |

19.

članci 9.d i 9.e zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 9.d

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 9.e za izmjenu ove Direktive u odnosu na Prilog 0., formule u točkama 4.1. i 4.2. Priloga III.a te iznosi navedeni u tablicama u prilozima III.b i III.c radi njihove prilagodbe znanstvenom i tehničkom napretku.

U okolnostima iz članka 7.cb stavka 4. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 9.e radi izmjene ove Direktive u odnosu na referentne vrijednosti pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 utvrđene u Prilogu III.c, uzimajući u obzir stvarnu cijenu ugljika koja se primjenjuje na goriva za cestovni prijevoz u Uniji. Te su izmjene ograničene na osiguravanje toga da razina pristojbi za vanjske troškove za emisije CO2 ne prelazi ono što je potrebno za internalizaciju tih vanjskih troškova.

Članak 9.e

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9.d dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 24. ožujka 2022. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9.d. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*).

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9.d stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

(*)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
  ”;"

*

| 20. | članci 9.f i 9.g brišu se; |
| --- | --- |

20.

članci 9.f i 9.g brišu se;

| 21. | članci 10.a i 11. zamjenjuju se sljedećim:

  „Članak 10.a

  1.   Iznosi u eurima iz Priloga II. te iznosi u centima iz tablica u prilozima III.b i III.c prilagođavaju se svake dvije godine kako bi se u obzir uzele promjene u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena (HIPC) za cijeli EU, osim cijena energije i neprerađene hrane, kako ga je objavila Komisija (Eurostat). Prva prilagodba provodi se do 31. ožujka 2025.
  Iznosi se ažuriraju automatski prilagodbom osnovnog iznosa u eurima ili centima za postotak promjene navedenog indeksa. Dobiveni iznosi zaokružuju se naviše na najbliži euro s obzirom na Prilog II., naviše na najbližu desetinu centa s obzirom na priloge III.b i III.c.


  2.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje prilagođene iznose iz stavka 1. do 31. ožujka 2025. Ti prilagođeni iznosi stupaju na snagu prvog dana sljedećeg mjeseca nakon objave.


  Članak 11.

  1.   Do 25. ožujka 2025. i svakih pet godina nakon toga države članice objavljuju u zbirnom obliku izvješće o cestarinama i korisničkim naknadama naplaćenima na njihovu državnom području.


  2.   Izvješće koje se objavljuje u skladu sa stavkom 1. mora uključivati podatke o:


  (a) | razvoju naplate za upotrebu cestovne infrastrukture, odnosno obuhvaćene mreže i kategorije vozila, uključujući sva izuzeća na temelju članaka 7., članka 7.c ili članka 7.gb; |
| --- | --- | --- |

21.

članci 10.a i 11. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 10.a

1.   Iznosi u eurima iz Priloga II. te iznosi u centima iz tablica u prilozima III.b i III.c prilagođavaju se svake dvije godine kako bi se u obzir uzele promjene u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena (HIPC) za cijeli EU, osim cijena energije i neprerađene hrane, kako ga je objavila Komisija (Eurostat). Prva prilagodba provodi se do 31. ožujka 2025.

Iznosi se ažuriraju automatski prilagodbom osnovnog iznosa u eurima ili centima za postotak promjene navedenog indeksa. Dobiveni iznosi zaokružuju se naviše na najbliži euro s obzirom na Prilog II., naviše na najbližu desetinu centa s obzirom na priloge III.b i III.c.

2.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje prilagođene iznose iz stavka 1. do 31. ožujka 2025. Ti prilagođeni iznosi stupaju na snagu prvog dana sljedećeg mjeseca nakon objave.

Članak 11.

1.   Do 25. ožujka 2025. i svakih pet godina nakon toga države članice objavljuju u zbirnom obliku izvješće o cestarinama i korisničkim naknadama naplaćenima na njihovu državnom području.

2.   Izvješće koje se objavljuje u skladu sa stavkom 1. mora uključivati podatke o:

(a)

razvoju naplate za upotrebu cestovne infrastrukture, odnosno obuhvaćene mreže i kategorije vozila, uključujući sva izuzeća na temelju članaka 7., članka 7.c ili članka 7.gb;

| (b) | promjeni infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada prema kategoriji vozila i tipu teškog vozila; |
| --- | --- |

(b)

promjeni infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada prema kategoriji vozila i tipu teškog vozila;

| (c) | varijaciji infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada prema okolišnoj učinkovitosti vozila, na temelju članka 7.g, članka 7.ga ili članka 7.gb; |
| --- | --- |

(c)

varijaciji infrastrukturnih pristojbi ili korisničkih naknada prema okolišnoj učinkovitosti vozila, na temelju članka 7.g, članka 7.ga ili članka 7.gb;

| (d) | prema potrebi, varijaciji infrastrukturnih pristojbi ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu, na temelju članka 7.g stavka 1.; |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, varijaciji infrastrukturnih pristojbi ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu, na temelju članka 7.g stavka 1.;

| (e) | pristojbi za vanjske troškove koja se naplaćuje za svaku kombinaciju razreda vozila, vrste ceste i vremenskog razdoblja; |
| --- | --- |

(e)

pristojbi za vanjske troškove koja se naplaćuje za svaku kombinaciju razreda vozila, vrste ceste i vremenskog razdoblja;

| (f) | ponderiranoj prosječnoj infrastrukturnoj pristojbi i ukupnom prihodu ostvarenom infrastrukturnom pristojbom; |
| --- | --- |

(f)

ponderiranoj prosječnoj infrastrukturnoj pristojbi i ukupnom prihodu ostvarenom infrastrukturnom pristojbom;

| (g) | ukupnom prihodu ostvarenom pristojbama za vanjske troškove; |
| --- | --- |

(g)

ukupnom prihodu ostvarenom pristojbama za vanjske troškove;

| (h) | ukupnom prihodu ostvarenom naplatom naknada zbog zagušenja po kategoriji vozila; |
| --- | --- |

(h)

ukupnom prihodu ostvarenom naplatom naknada zbog zagušenja po kategoriji vozila;

| (i) | ukupnom prihodu ostvarenom putem dodataka i cestovnim dionicama na kojima su naplaćeni; |
| --- | --- |

(i)

ukupnom prihodu ostvarenom putem dodataka i cestovnim dionicama na kojima su naplaćeni;

| (j) | ukupnom prihodu ostvarenom cestarinama ili korisničkim naknadama, ili, ako primjenjivo, oboma; |
| --- | --- |

(j)

ukupnom prihodu ostvarenom cestarinama ili korisničkim naknadama, ili, ako primjenjivo, oboma;

| (k) | upotrebi prihoda ostvarenih primjenom ove Direktive i načinu na koji se tom upotrebom državama članicama omogućilo ostvarivanje ciljeva iz članka 9. stavka 2. ili ako su takvi prihodi dodijeljeni općem proračunu, podatke o razini rashoda dodijeljenih za infrastrukturu cestovnog prijevoza i održive prometne projekte; i |
| --- | --- |

(k)

upotrebi prihoda ostvarenih primjenom ove Direktive i načinu na koji se tom upotrebom državama članicama omogućilo ostvarivanje ciljeva iz članka 9. stavka 2. ili ako su takvi prihodi dodijeljeni općem proračunu, podatke o razini rashoda dodijeljenih za infrastrukturu cestovnog prijevoza i održive prometne projekte; i

| (l) | razvoju zajedničkih vozila koja pripadaju različitim emisijskim razredima na cestama na kojima se naplaćuje cestarina. |
| --- | --- |

(l)

razvoju zajedničkih vozila koja pripadaju različitim emisijskim razredima na cestama na kojima se naplaćuje cestarina.

Države članice koje te informacije stavljaju na raspolaganje javnosti na internetu mogu odlučiti da neće sastaviti izvješće.”;

| 22. | prilozi se mijenjaju kako slijedi:


  (a) | prilozi 0., II., III, III.a, III.b i IV. mijenjaju se u skladu s točkama 1., 2., 3., 4., 5. i 7. Priloga ovoj Direktivi; |
| --- | --- | --- |

22.

prilozi se mijenjaju kako slijedi:

(a)

prilozi 0., II., III, III.a, III.b i IV. mijenjaju se u skladu s točkama 1., 2., 3., 4., 5. i 7. Priloga ovoj Direktivi;

| (b) | tekst naveden u točkama 6. i 8. Priloga ovoj Direktivi dodaje se kao prilozi III.c, V., VI. i VII. Direktivi 1999/62/EZ. |
| --- | --- |

(b)

tekst naveden u točkama 6. i 8. Priloga ovoj Direktivi dodaje se kao prilozi III.c, V., VI. i VII. Direktivi 1999/62/EZ.

Članak 2.

Izmjene Direktive 1999/37/EZ

Prilog I. Direktivi 1999/37/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | točka II.6. (V.7.) zamjenjuje se sljedećim:


  „(V.7.) | CO2 (u g/km) ili specifične emisije CO2 ako su navedene u točki 49.5 certifikata o sukladnosti teških vozila utvrđenog u Dodatku Prilogu VIII. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/683 (*) ili u točki 49.5 certifikata o EU homologaciji pojedinačnog vozila utvrđenog u Dodatku 1. Prilogu III. toj uredbi, |
| --- | --- | --- |

1.

točka II.6. (V.7.) zamjenjuje se sljedećim:

„(V.7.)

CO2 (u g/km) ili specifične emisije CO2 ako su navedene u točki 49.5 certifikata o sukladnosti teških vozila utvrđenog u Dodatku Prilogu VIII. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/683 (*) ili u točki 49.5 certifikata o EU homologaciji pojedinačnog vozila utvrđenog u Dodatku 1. Prilogu III. toj uredbi,

2

2

*

(*)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/683 оd 15. travnja 2020. o provedbi Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na administrativne zahtjeve za homologaciju i nadzor tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (SL L 163, 26.5.2020., str. 1.).’;”."

*

| 2. | dodaje se sljedeća točka:


  „(V.10.) | emisijski razred CO2 teških vozila utvrđen pri prvoj registraciji u skladu s člankom 7.ga stavkom 2. Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1). |
| --- | --- | --- |

2.

dodaje se sljedeća točka:

„(V.10.)

emisijski razred CO2 teških vozila utvrđen pri prvoj registraciji u skladu s člankom 7.ga stavkom 2. Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

2

*1

(*1)  Direktiva 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za upotrebu određenih infrastruktura za teška teretna vozila (SL L 187, 20.7.1999., str. 42.).”."

*1

Članak 3.

Izmjena Direktive (EU) 2019/520

U Prilogu I. Direktivi (EU) 2019/520 tablica u dijelu I. „Podaci o vozilima” odjeljku „Elementi podataka dostavljeni kao rezultat automatiziranog pretraživanja obavljenog u skladu s člankom 23. stavkom 1.” zamjenjuje se sljedećim:

„Dio I.   Podaci o vozilima

| Točka | O/N (14) | Primjedbe |
| --- | --- | --- |
| Registarski broj | O | |
| Broj šasije/Identifikacijski broj vozila (VIN) | O | |
| Država članica registracije | O | |
| Marka | O | (D.1 (15)) npr. Ford, Opel, Renault |
| Komercijalni tip vozila | O | (D.3) npr. Focus, Astra, Megane |
| Kategorijska oznaka EU-a | O | (J) npr. mopedi, motocikli, osobni automobili |
| emisijska norma Euro | O | npr. Euro 4, Euro 6 |
| emisijska norma CO2 | N | primjenjivo za teška vozila |
| Datum ponovne klasifikacije | N | primjenjivo za teška vozila |
| CO2 u g/tkm | N | primjenjivo za teška vozila |
| najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila | M | |

Točka

O/N (14)

Primjedbe

Registarski broj

O

Broj šasije/Identifikacijski broj vozila (VIN)

O

Država članica registracije

O

Marka

O

(D.1 (15)) npr. Ford, Opel, Renault

Komercijalni tip vozila

O

(D.3) npr. Focus, Astra, Megane

Kategorijska oznaka EU-a

O

(J) npr. mopedi, motocikli, osobni automobili

emisijska norma Euro

O

npr. Euro 4, Euro 6

emisijska norma CO2

N

primjenjivo za teška vozila

Datum ponovne klasifikacije

N

primjenjivo za teška vozila

CO2 u g/tkm

N

primjenjivo za teška vozila

najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila

M

Članak 4.

Prenošenje

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 25. ožujka 2024. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 6.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2022.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednica

A. PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  SL C 81, 2.3.2018., str. 188.

1

(2)  
  SL C 176, 23.5.2018., str. 66.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 9. studenoga 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 17. veljače 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  Direktiva 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (SL L 187, 20.7.1999., str. 42.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila i izmjeni uredbi (EZ) br. 595/2009 i (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Vijeća 96/53/EZ (SL L 198, 25.7.2019., str. 202.).

5

2

(6)  Direktiva (EU) 2019/520 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine i olakšavanju prekogranične razmjene informacija o neplaćanju cestarina u Uniji (SL L 91, 29.3.2019., str. 45.).

6

(7)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.).

7

(8)  Direktiva Vijeća 1999/37/EZ od 29. travnja 1999. o dokumentima za registraciju vozila (SL L 138, 1.6.1999., str. 57.).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 оd 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila te o stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 443/2009 i (EU) br. 510/2011 (SL L 111, 25.4.2019., str. 13.).

10

2

(11)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

11

(12)  Uredba (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o tim dvama parametrima (SL L 173, 9.7.2018., str. 1.).

12

2

(13)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

13

(14)  O = obvezno, ako postoji u nacionalnom registru, N = neobvezno.

14

(15)  Usklađeni kod Unije, vidjeti Direktivu 1999/37/EZ.”.

15

---

PRILOG

| 1. | U točki 3. Priloga 0. Direktivi 1999/62/EZ umeće se sljedeća tablica:

  „Granične vrijednosti emisija Euro VI | Granične vrijednosti |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOx

  (1)


  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | masa čestica (PM)
  (mg/kWh) | broj čestica (PM)
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Napomena:


  PI | = | vanjski izvor paljenja. |
| CI | = | kompresijsko paljenje. |

1.

U točki 3. Priloga 0. Direktivi 1999/62/EZ umeće se sljedeća tablica:

„Granične vrijednosti emisija Euro VI

Granične vrijednosti

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOx

  (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

masa čestica (PM)

(mg/kWh)

broj čestica (PM)

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Napomena:

PI

=

vanjski izvor paljenja.

CI

=

kompresijsko paljenje.

| (1) | Dopuštena razina komponente NO2 u graničnoj vrijednosti NOx može biti određena naknadno.”; |
| --- | --- |

(1)

Dopuštena razina komponente NO2 u graničnoj vrijednosti NOx može biti određena naknadno.”;

| 2. | Prilog II. Direktivi 1999/62/EZ zamjenjuje se sljedećim:


  „PRILOG II.

  NAJVEĆI IZNOSI KORISNIČKIH NAKNADA U EURIMA, UKLJUČUJUĆI ADMINISTRATIVNE TROŠKOVE, IZ ČLANKA 7.a STAVKA 2.

  Godišnje | Najviše tri osovine | Najmanje četiri osovine |
| --- | --- | --- | --- |
| Euro 0 | 1 899 | 3 185 |
| Euro I | 1 651 | 2 757 |
| Euro II | 1 428 | 2 394 |
| Euro III | 1 242 | 2 073 |
| Euro IV | 1 081 | 1 803 |
| Euro V | 940 | 1 567 |
| Euro VI | 855 | 1 425 |

2.

Prilog II. Direktivi 1999/62/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG II.

NAJVEĆI IZNOSI KORISNIČKIH NAKNADA U EURIMA, UKLJUČUJUĆI ADMINISTRATIVNE TROŠKOVE, IZ ČLANKA 7.a STAVKA 2.

Godišnje

Najviše tri osovine

Najmanje četiri osovine

Euro 0

1 899

3 185

Euro I

1 651

2 757

Euro II

1 428

2 394

Euro III

1 242

2 073

Euro IV

1 081

1 803

Euro V

940

1 567

Euro VI

855

1 425

Mjesečno, tjedno i dnevno

Najviše mjesečne, tjedne i dnevne cijene razmjerne su trajanju upotrebe infrastrukture.

| 3. | Prilog III. Direktivi 1999/62/EZ mijenja se kako slijedi:


  (a) | u odjeljku 2. točki 2.1. šesta alineja zamjenjuje se sljedećim:


  „— | Troškovi koji se odnose na teška vozila utvrđuju se na pravednoj i transparentnoj osnovi uzimajući u obzir udio prometa teških vozila u cestovnoj mreži i s tim povezane troškove. Kilometri koje prijeđu teška vozila mogu se u tu svrhu prilagoditi primjenom objektivno opravdanih ‚faktora ekvivalentnosti’ poput onih utvrđenih u točki 4. (1).”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Prilog III. Direktivi 1999/62/EZ mijenja se kako slijedi:

(a)

u odjeljku 2. točki 2.1. šesta alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

Troškovi koji se odnose na teška vozila utvrđuju se na pravednoj i transparentnoj osnovi uzimajući u obzir udio prometa teških vozila u cestovnoj mreži i s tim povezane troškove. Kilometri koje prijeđu teška vozila mogu se u tu svrhu prilagoditi primjenom objektivno opravdanih ‚faktora ekvivalentnosti’ poput onih utvrđenih u točki 4. (1).”;

1

| (b) | u odjeljku 2 točki 2.2. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:


  „— | Ti se troškovi raspoređuju na teška vozila i ostali promet na temelju stvarnih i predviđenih udjela kilometara vozila i može ih se prilagoditi s pomoću objektivno opravdanih „faktora ekvivalentnosti” poput onih utvrđenih u točki 4.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u odjeljku 2 točki 2.2. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

Ti se troškovi raspoređuju na teška vozila i ostali promet na temelju stvarnih i predviđenih udjela kilometara vozila i može ih se prilagoditi s pomoću objektivno opravdanih „faktora ekvivalentnosti” poput onih utvrđenih u točki 4.”;

| (c) | u točki 4. naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „4. | Udio teških vozila u prometu, faktori ekvivalentnosti i korektivni mehanizam”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u točki 4. naslov se zamjenjuje sljedećim:

„4.

Udio teških vozila u prometu, faktori ekvivalentnosti i korektivni mehanizam”;

| (d) | u točki 4. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:


  „— | Izračun cestarina temelji se na stvarnim ili predviđenim udjelima prijeđenih kilometara teških vozila koji se prema potrebi mogu prilagoditi primjenom faktora ekvivalentnosti kako bi se uvažili povećani troškovi izgradnje i popravaka infrastrukture kojom se koriste teška vozila.”; |
| --- | --- | --- |

(d)

u točki 4. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

Izračun cestarina temelji se na stvarnim ili predviđenim udjelima prijeđenih kilometara teških vozila koji se prema potrebi mogu prilagoditi primjenom faktora ekvivalentnosti kako bi se uvažili povećani troškovi izgradnje i popravaka infrastrukture kojom se koriste teška vozila.”;

| 4. | Prilog III.a Direktivi 1999/62/EZ zamjenjuje se sljedećim:


  „PRILOG III.a

  MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE

  Ovim Prilogom utvrđuju se minimalni zahtjevi za naplatu pristojbe za vanjske troškove i, prema potrebi, za izračun najviše pristojbe za vanjske troškove.
  1.   Obuhvaćeni dijelovi cestovne mreže
  Država članica točno definira dio ili dijelove svoje cestovne mreže za koje se naplaćuje pristojba za vanjske troškove.
  Ako država članica namjerava naplaćivati pristojbu za vanjske troškove samo na dijelu ili dijelovima cestovne mreže koja se sastoji od njezina udjela u transeuropskoj cestovnoj mreži i njezinim autocestama, taj se dio ili dijelovi odabiru nakon procjene kojom se utvrđuje da bi uvođenje pristojbe za vanjske troškove na drugim dijelovima tako sastavljene cestovne mreže moglo negativno utjecati na okoliš, javno zdravlje ili sigurnost na cestama.
  Počevši od 25. ožujka 2026., država članica koja ne namjerava naplaćivati pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka na određenim dionicama svoje cestovne mreže za koju se naplaćuje cestarina i odabire te određene dionice na temelju takve procjene.
  2.   Obuhvaćena vozila, ceste i vremenska razdoblja
  Ako država članica namjerava primjenjivati pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.b ili Prilogu III.c, ona obavješćuje Komisiju o klasifikaciji vozila prema kojoj će varirati pristojbe za vanjske troškove. Ako je to primjenjivo, ona obavješćuje Komisiju o lokaciji cesta na kojima se naplaćuju više pristojbe za vanjske troškove („prigradske ceste (uključujući autoceste)”) i cesta na kojima se naplaćuju niže pristojbe za vanjske troškove („međugradske ceste (uključujući autoceste)”).
  Prema potrebi obavješćuje Komisiju i o točnim vremenskim razdobljima koja odgovaraju noćnom razdoblju tijekom kojeg se može primijeniti viša pristojba za vanjske troškove u vezi s bukom kako bi se uvažile veće smetnje zbog buke.
  Klasifikacija cesta na prigradske (uključujući autoceste) i međugradske (uključujući autoceste) te definicija vremenskih razdoblja temelje se na objektivnim kriterijima, povezanima s razinom izloženosti cesta i njihove okoline onečišćenju, kao što su gustoća naseljenosti, godišnji prosjek onečišćenja zraka (posebno za PM10 i NO2) te broj dana (za PM10) i sati (za NO2) tijekom kojih su premašene granične vrijednosti uspostavljene na temelju Direktive 2008/50/EZ. Upotrijebljeni kriteriji uključuju se u obavijest.
  3.   Iznos pristojbe
  Ovaj se odjeljak primjenjuje ako država članica namjerava primjenjivati pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.b ili Prilogu III.c.
  Za svaki razred vozila, vrstu ceste i vremensko razdoblje, ovisno o slučaju, država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo određuje jedinstveni specifični iznos. Sustav naplate koji iz toga proizlazi mora biti transparentan, javno objavljen i dostupan svim korisnicima pod jednakim uvjetima. Objava bi se trebala napraviti pravodobno i prije provedbe. Objavljuju se svi parametri, podaci i ostale informacije potrebne kako bi se razumjelo na koji se način izračunavaju razni elementi vanjskih troškova.
  Prilikom određivanja pristojbi države članice ili, prema potrebi, neovisno tijelo rukovode se načelom učinkovitog oblikovanja cijena, što znači određivanje cijene koja je blizu graničnih društvenih troškova upotrebe vozila za koje se naplaćuje pristojba.
  Pristojba se utvrđuje nakon što se razmotre rizici od preusmjeravanja prometa zajedno sa svim negativnim učincima na sigurnost na cestama, okoliš i zagušenje, kao i sva rješenja kojima bi se moglo ublažiti te rizike.
  Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo nadzire učinkovitost sustava naplate pristojbi na smanjenje štete u okolišu nastale zbog cestovnog prijevoza. Ona svake dvije godine prema potrebi prilagođava strukturu pristojbi i specifični iznos pristojbe utvrđene za dani razred vozila, vrstu ceste i vremensko razdoblje s obzirom na promjene u ponudi i potražnji u području prijevoza.
  4.   Elementi vanjskih troškova
  4.1   Trošak onečišćenja zraka zbog prometa
  Ako država članica namjerava primijeniti pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.b, ta država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo izračunava naplativi trošak onečišćenja zraka zbog prometa primjenom sljedeće formule:


  pri čemu je:


  — PCVij | = | trošak onečišćenja zraka vozilom razreda i na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar) |
| --- | --- | --- | --- |
| — EFik | = | faktor emisije onečišćujuće tvari k i vozila razreda i (gram/vozilo-kilometar) |
| — PCjk | = | novčani trošak onečišćujuće tvari k za vrstu ceste j (euro/gram) |

4.

Prilog III.a Direktivi 1999/62/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.a

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE

Ovim Prilogom utvrđuju se minimalni zahtjevi za naplatu pristojbe za vanjske troškove i, prema potrebi, za izračun najviše pristojbe za vanjske troškove.

1.   Obuhvaćeni dijelovi cestovne mreže

Država članica točno definira dio ili dijelove svoje cestovne mreže za koje se naplaćuje pristojba za vanjske troškove.

Ako država članica namjerava naplaćivati pristojbu za vanjske troškove samo na dijelu ili dijelovima cestovne mreže koja se sastoji od njezina udjela u transeuropskoj cestovnoj mreži i njezinim autocestama, taj se dio ili dijelovi odabiru nakon procjene kojom se utvrđuje da bi uvođenje pristojbe za vanjske troškove na drugim dijelovima tako sastavljene cestovne mreže moglo negativno utjecati na okoliš, javno zdravlje ili sigurnost na cestama.

Počevši od 25. ožujka 2026., država članica koja ne namjerava naplaćivati pristojbu za vanjske troškove za onečišćenje zraka na određenim dionicama svoje cestovne mreže za koju se naplaćuje cestarina i odabire te određene dionice na temelju takve procjene.

2.   Obuhvaćena vozila, ceste i vremenska razdoblja

Ako država članica namjerava primjenjivati pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.b ili Prilogu III.c, ona obavješćuje Komisiju o klasifikaciji vozila prema kojoj će varirati pristojbe za vanjske troškove. Ako je to primjenjivo, ona obavješćuje Komisiju o lokaciji cesta na kojima se naplaćuju više pristojbe za vanjske troškove („prigradske ceste (uključujući autoceste)”) i cesta na kojima se naplaćuju niže pristojbe za vanjske troškove („međugradske ceste (uključujući autoceste)”).

Prema potrebi obavješćuje Komisiju i o točnim vremenskim razdobljima koja odgovaraju noćnom razdoblju tijekom kojeg se može primijeniti viša pristojba za vanjske troškove u vezi s bukom kako bi se uvažile veće smetnje zbog buke.

Klasifikacija cesta na prigradske (uključujući autoceste) i međugradske (uključujući autoceste) te definicija vremenskih razdoblja temelje se na objektivnim kriterijima, povezanima s razinom izloženosti cesta i njihove okoline onečišćenju, kao što su gustoća naseljenosti, godišnji prosjek onečišćenja zraka (posebno za PM10 i NO2) te broj dana (za PM10) i sati (za NO2) tijekom kojih su premašene granične vrijednosti uspostavljene na temelju Direktive 2008/50/EZ. Upotrijebljeni kriteriji uključuju se u obavijest.

3.   Iznos pristojbe

Ovaj se odjeljak primjenjuje ako država članica namjerava primjenjivati pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.b ili Prilogu III.c.

Za svaki razred vozila, vrstu ceste i vremensko razdoblje, ovisno o slučaju, država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo određuje jedinstveni specifični iznos. Sustav naplate koji iz toga proizlazi mora biti transparentan, javno objavljen i dostupan svim korisnicima pod jednakim uvjetima. Objava bi se trebala napraviti pravodobno i prije provedbe. Objavljuju se svi parametri, podaci i ostale informacije potrebne kako bi se razumjelo na koji se način izračunavaju razni elementi vanjskih troškova.

Prilikom određivanja pristojbi države članice ili, prema potrebi, neovisno tijelo rukovode se načelom učinkovitog oblikovanja cijena, što znači određivanje cijene koja je blizu graničnih društvenih troškova upotrebe vozila za koje se naplaćuje pristojba.

Pristojba se utvrđuje nakon što se razmotre rizici od preusmjeravanja prometa zajedno sa svim negativnim učincima na sigurnost na cestama, okoliš i zagušenje, kao i sva rješenja kojima bi se moglo ublažiti te rizike.

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo nadzire učinkovitost sustava naplate pristojbi na smanjenje štete u okolišu nastale zbog cestovnog prijevoza. Ona svake dvije godine prema potrebi prilagođava strukturu pristojbi i specifični iznos pristojbe utvrđene za dani razred vozila, vrstu ceste i vremensko razdoblje s obzirom na promjene u ponudi i potražnji u području prijevoza.

4.   Elementi vanjskih troškova

4.1   Trošak onečišćenja zraka zbog prometa

Ako država članica namjerava primijeniti pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.b, ta država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo izračunava naplativi trošak onečišćenja zraka zbog prometa primjenom sljedeće formule:

Image 1

pri čemu je:

— PCVij

=

trošak onečišćenja zraka vozilom razreda i na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar)

— EFik

=

faktor emisije onečišćujuće tvari k i vozila razreda i (gram/vozilo-kilometar)

— PCjk

=

novčani trošak onečišćujuće tvari k za vrstu ceste j (euro/gram)

Faktori emisije isti su kao oni kojima se država članica koristi za utvrđivanje nacionalnih inventara emisija predviđenih u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (*) (kojom se zahtijeva upotreba EMEP-ova/EEA-ina Priručnika za inventar emisija onečišćujućih tvari u zraku (**)). Novčani trošak onečišćujućih tvari procjenjuje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo iz članka 7.c stavka 2. ove Direktive koristeći se znanstveno dokazanim metodama.

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo mogu primijeniti znanstveno dokazane alternativne metode za izračun vrijednosti troškova onečišćenja zraka koristeći se podacima iz mjerenja onečišćujućih tvari u zraku i lokalnom vrijednosti novčanog troška onečišćujućih tvari u zraku.

4.2   Trošak onečišćenja bukom zbog prometa

Ako država članica namjerava primijeniti pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.b ta država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo izračunava naplativi trošak onečišćenja bukom zbog prometa primjenom sljedećih formula:

Image 2

NCVj (day) = a × NCVj

NCVj (night) = b × NCVj

pri čemu je:

| — NCVj | = | trošak buke jednog teškog teretnog vozila na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar) |
| --- | --- | --- |
| — NCjk | = | trošak buke po osobi izloženoj na cesti vrste j razini buke k (euro/osoba) |
| — POPk | = | stanovništvo izloženo dnevnoj buci razine k po kilometru (osoba/kilometar) |
| — WADT | = | ponderirani prosječni dnevni promet (sveden na ekvivalentni broj osobnih automobila) |
| — a i b | = | su ponderi koje utvrđuje država članica tako da nastali trošak ponderirane prosječne buke po prijeđenom kilometru vozila odgovara NCVj (svakodnevno). |

— NCVj

=

trošak buke jednog teškog teretnog vozila na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar)

— NCjk

=

trošak buke po osobi izloženoj na cesti vrste j razini buke k (euro/osoba)

— POPk

=

stanovništvo izloženo dnevnoj buci razine k po kilometru (osoba/kilometar)

— WADT

=

ponderirani prosječni dnevni promet (sveden na ekvivalentni broj osobnih automobila)

— a i b

=

su ponderi koje utvrđuje država članica tako da nastali trošak ponderirane prosječne buke po prijeđenom kilometru vozila odgovara NCVj (svakodnevno).

Onečišćenje bukom zbog prometa odnosi se na učinak buke na zdravlje građana u blizini ceste.

Podaci o stanovništvu izloženom razini buke k uzimaju se iz strateških karata buke, sastavljenih na temelju članka 7. Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (***), ili drugog jednakovrijednog izvora podataka.

Trošak po osobi izloženoj razini buke k procjenjuje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo koristeći se znanstveno dokazanim metodama.

Za ponderirani prosječni dnevni promet primjenjuje se faktor ekvivalentnosti „e” između teških teretnih vozila i osobnih automobila izračunan na osnovi razina emisije buke prosječnog osobnog automobila i prosječnog teškog teretnog vozila uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 540/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (****).

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo može uvesti diferencirane pristojbe za buku kako bi nagradili upotrebu tiših vozila pod uvjetom da to ne dovodi do diskriminacije stranih vozila.

4.3   Trošak emisija CO2 zbog prometa

Ako država članica namjerava primjenjivati pristojbu za vanjske troškove za emisije CO2 koja je viša od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.c, ta država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo izračunava naplativi trošak na osnovi znanstvenih dokaza koristeći se pristupom izbjegavanja troškova, a posebno uzimajući u obzir i objašnjavajući sljedeće aspekte:

| (a) | odabir ciljne razine emisija; |
| --- | --- |

(a)

odabir ciljne razine emisija;

| (b) | procjenu mogućnosti ublažavanja; |
| --- | --- |

(b)

procjenu mogućnosti ublažavanja;

| (c) | procjenu osnovnog scenarija; |
| --- | --- |

(c)

procjenu osnovnog scenarija;

| (d) | nesklonost riziku i gubitku; |
| --- | --- |

(d)

nesklonost riziku i gubitku;

| (e) | ponderiranje vlasničkog kapitala. |
| --- | --- |

(e)

ponderiranje vlasničkog kapitala.

Država članica obavješćuje Komisiju najmanje šest mjeseci prije provedbe takve pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2.

(*)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.)."

*

(**)  Metodologija Europske agencije za okoliš: Priručnik 2019. EMEP-a/EEA-a za inventar emisija onečišćujućih tvari u zraku – tehničke smjernice za pripremu nacionalnih inventara emisija (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019)."

**

(***)  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša (SL L 189, 18.7.2002., str. 12.)."

***

(****)  Uredba (EU) br. 540/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o razini buke motornih vozila i zamjenskih sustava za prigušivanje te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 70/157/EEZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 131.)."

****

| 5. | Prilog III.b Direktivi 1999/62/EZ zamjenjuje se sljedećim:


  „PRILOG III.b

  REFERENTNE VRIJEDNOSTI PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE

  U ovom se Prilogu utvrđuju referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove, uključujući troškove onečišćenja zraka i onečišćenja bukom.
  Tablica 1.

  Referentne vrijednosti za pristojbu za vanjske troškove za teška teretna vozila


  Razred vozila | Cent/vozilo-kilometar | Prigradski (2) | Međugradski (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila manjom od 12 tona
  ili s dvije osovine | Euro 0 | 18,6 | 9,9 |
| Euro I | 12,6 | 6,4 |
| Euro II | 12,5 | 6,3 |
| Euro III | 9,6 | 4,8 |
| Euro IV | 7,3 | 3,4 |
| Euro V | 4,4 | 1,8 |
| Euro VI | 2,3 | 0,5 |
| Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama | 2,0 | 0,3 |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 12 i 18 tona
  ili s tri osovine | Euro 0 | 24,6 | 13,7 |
| Euro I | 15,8 | 8,4 |
| Euro II | 15,8 | 8,4 |
| Euro III | 12,5 | 6,6 |
| Euro IV | 9,2 | 4,5 |
| Euro V | 5,6 | 2,7 |
| Euro VI | 2,8 | 0,7 |
| Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama | 2,3 | 0,3 |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 18 i 32 tona
  ili s četiri osovine | Euro 0 | 27,8 | 15,8 |
| Euro I | 20,4 | 11,3 |
| Euro II | 20,4 | 11,2 |
| Euro III | 16,3 | 8,9 |
| Euro IV | 11,8 | 6,0 |
| Euro V | 6,6 | 3,4 |
| Euro VI | 3,1 | 0,8 |
| Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama | 2,5 | 0,3 |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila iznad 32 tone
  ili s pet ili više osovina | Euro 0 | 33,5 | 19,4 |
| Euro I | 25,0 | 14,1 |
| Euro II | 24,9 | 13,9 |
| Euro III | 20,1 | 11,1 |
| Euro IV | 14,2 | 7,5 |
| Euro V | 7,6 | 3,8 |
| Euro VI | 3,4 | 0,8 |
| Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama | 2,8 | 0,3 |

5.

Prilog III.b Direktivi 1999/62/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.b

REFERENTNE VRIJEDNOSTI PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE

U ovom se Prilogu utvrđuju referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove, uključujući troškove onečišćenja zraka i onečišćenja bukom.

Tablica 1.

Referentne vrijednosti za pristojbu za vanjske troškove za teška teretna vozila

Razred vozila

Cent/vozilo-kilometar

Prigradski (2)

Međugradski (3)

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila manjom od 12 tona

ili s dvije osovine

Euro 0

18,6

9,9

Euro I

12,6

6,4

Euro II

12,5

6,3

Euro III

9,6

4,8

Euro IV

7,3

3,4

Euro V

4,4

1,8

Euro VI

2,3

0,5

Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama

2,0

0,3

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 12 i 18 tona

ili s tri osovine

Euro 0

24,6

13,7

Euro I

15,8

8,4

Euro II

15,8

8,4

Euro III

12,5

6,6

Euro IV

9,2

4,5

Euro V

5,6

2,7

Euro VI

2,8

0,7

Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama

2,3

0,3

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 18 i 32 tona

ili s četiri osovine

Euro 0

27,8

15,8

Euro I

20,4

11,3

Euro II

20,4

11,2

Euro III

16,3

8,9

Euro IV

11,8

6,0

Euro V

6,6

3,4

Euro VI

3,1

0,8

Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama

2,5

0,3

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila iznad 32 tone

ili s pet ili više osovina

Euro 0

33,5

19,4

Euro I

25,0

14,1

Euro II

24,9

13,9

Euro III

20,1

11,1

Euro IV

14,2

7,5

Euro V

7,6

3,8

Euro VI

3,4

0,8

Manje onečišćujuće od Euro VI, uključujući vozila s nultim emisijama

2,8

0,3

Vrijednosti iz tablice 1. mogu se u planinskim područjima i oko aglomeracija pomnožiti s faktorom do najviše 2, u mjeri u kojoj je to opravdano manjom disperzijom, nagibom cesta, nadmorskom visinom ili temperaturnim inverzijama. Ako postoje znanstveni dokazi za primjenu većeg faktora u planinskim područjima i aglomeracijama, ta se referentna vrijednost može povećati na temelju detaljnog obrazloženja.

| 6. | Direktivi 1999/62/EZ dodaje se sljedeći prilog:


  „PRILOG III.c
  REFERENTNE VRIJEDNOSTI PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE ZA EMISIJE CO2

  U ovom se Prilogu utvrđuju referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove, uzimajući u obzir troškove emisija CO2.
  Tablica 1.

  Referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 za teška teretna vozila


  Razred vozila | | Cent/vozilo-kilometar | Međugradske ceste (uključujući autoceste) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila manjom od 12 tona
  ili s dvije osovine | emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 4,5 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III
  Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 4,0 |
| emisijski razred CO2 2 | 3,8 |
| emisijski razred CO2 3 | 3,6 |
| Vozilo s niskim emisijama | 2,0 |
| Vozilo s nultim emisijama | 0 |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 12 i 18 tona
  ili s tri osovine | emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 6,0 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III | 5,2 |
| Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 5,0 |
| emisijski razred CO2 2 | 4,8 |
| emisijski razred CO2 3 | 4,5 |
| Vozilo s niskim emisijama | 2,5 |
| Vozilo s nultim emisijama | 0 |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 18 tona i 32 tone
  ili s četiri osovine | emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 7,9 |
| Euro I | 6,9 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 6,7 |
| EU Euro RO V |
| Euro VI |
| emisijski razred CO2 2 | 6,4 |
| emisijski razred CO2 3 | 6,0 |
| Vozilo s niskim emisijama | 3,4 |
| Vozilo s nultim emisijama | 0 |
| Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila iznad 32 tone
  ili s pet ili više osovina | emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 9,1 |
| Euro I | 8,1 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 8,0 |
| Euro V |
| Euro VI |
| emisijski razred CO2 2 | 7,6 |
| emisijski razred CO2 3 | 7,2 |
| Vozilo s niskim emisijama | 4,0 |
| Vozilo s nultim emisijama | 0 |

6.

Direktivi 1999/62/EZ dodaje se sljedeći prilog:

„PRILOG III.c

REFERENTNE VRIJEDNOSTI PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE ZA EMISIJE CO2

U ovom se Prilogu utvrđuju referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove, uzimajući u obzir troškove emisija CO2.

Tablica 1.

Referentne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za emisije CO2 za teška teretna vozila

Razred vozila

Cent/vozilo-kilometar

Međugradske ceste (uključujući autoceste)

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila manjom od 12 tona

ili s dvije osovine

emisijski razred CO2 1

Euro 0

4,5

Euro I

Euro II

Euro III

Euro IV

Euro V

Euro VI

4,0

emisijski razred CO2 2

3,8

emisijski razred CO2 3

3,6

Vozilo s niskim emisijama

2,0

Vozilo s nultim emisijama

0

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 12 i 18 tona

ili s tri osovine

emisijski razred CO2 1

Euro 0

6,0

Euro I

Euro II

Euro III

5,2

Euro IV

Euro V

Euro VI

5,0

emisijski razred CO2 2

4,8

emisijski razred CO2 3

4,5

Vozilo s niskim emisijama

2,5

Vozilo s nultim emisijama

0

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila između 18 tona i 32 tone

ili s četiri osovine

emisijski razred CO2 1

Euro 0

7,9

Euro I

6,9

Euro II

Euro III

Euro IV

6,7

EU Euro RO V

Euro VI

emisijski razred CO2 2

6,4

emisijski razred CO2 3

6,0

Vozilo s niskim emisijama

3,4

Vozilo s nultim emisijama

0

Teško teretno vozilo s najvećom tehnički dopuštenom masom opterećenog vozila iznad 32 tone

ili s pet ili više osovina

emisijski razred CO2 1

Euro 0

9,1

Euro I

8,1

Euro II

Euro III

Euro IV

8,0

Euro V

Euro VI

emisijski razred CO2 2

7,6

emisijski razred CO2 3

7,2

Vozilo s niskim emisijama

4,0

Vozilo s nultim emisijama

0

| 7. | U Prilogu IV. Direktivi 1999/62/EZ tablica „Kombinirana vozila (zglobna vozila i cestovni vlakovi)” zamjenjuje se sljedećim:

  „Skupovi vozila (zglobna vozila i cestovni vlakovi)


  Pogonske osovine sa zračnim ovjesom ili priznate kao ekvivalentne | Drugi sustavi ovjesa pogonskih osovina | Kategorija štetnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Broj osovina i najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila
  (u tonama) | Broj osovina i najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila
  (u tonama) | |
| Ne manje od | Manje od | Ne manje od | Manje od | |
| 2  + 1 osovina | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I. |
| 2  + 2 osovine | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II. |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III. |
| 2  + 3 osovine | II. |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III. |
| 2  + 4 osovine | II. |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III. |
| 3  + 1 osovina | II. |
| 30
  32 | 32
  35 | 30 | 32 | |
| | | 32 | 35 | III. |
| 3  + 2 osovine | II. |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III. |
| 40 | 44 | | | |
| 3  + 3 osovine | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I. |
| | | 38 | 40 | II. |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 osovina |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II. |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III. |
| 60 | | 60 | |
| Najmanje 8 osovina |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I. |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II. |
| 60 | 60 | III.” |

7.

U Prilogu IV. Direktivi 1999/62/EZ tablica „Kombinirana vozila (zglobna vozila i cestovni vlakovi)” zamjenjuje se sljedećim:

„Skupovi vozila (zglobna vozila i cestovni vlakovi)

Pogonske osovine sa zračnim ovjesom ili priznate kao ekvivalentne

Drugi sustavi ovjesa pogonskih osovina

Kategorija štetnosti

Broj osovina i najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila

(u tonama)

Broj osovina i najveća tehnički dopuštena masa opterećenog vozila

(u tonama)

Ne manje od

Manje od

Ne manje od

Manje od

2  + 1 osovina

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I.

2  + 2 osovine

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II.

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III.

2  + 3 osovine

II.

36

38

38

40

36

38

38

40

III.

2  + 4 osovine

II.

36

38

38

40

36

38

38

40

III.

3  + 1 osovina

II.

30

32

32

35

30

32

32

35

III.

3  + 2 osovine

II.

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III.

40

44

3  + 3 osovine

36

38

38

40

36

38

I.

38

40

II.

40

44

40

44

7 osovina

40

50

40

50

II.

50

60

50

60

III.

60

60

Najmanje 8 osovina

40

50

40

50

I.

50

60

50

60

II.

60

60

III.”

| 8. | Direktivi 1999/62/EZ dodaju se sljedeći prilozi:


  „PRILOG V.

  MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU NAKNADE ZBOG ZAGUŠENJA

  U ovom se Prilogu utvrđuju minimalni zahtjevi za naplatu naknade zbog zagušenja.
  1.   Dijelovi mreže koji podliježu naplati naknada zbog zagušenja, obuhvaćena vozila i vremenska razdoblja
  Države članice točno definiraju:


  (a) | dio ili dijelove svoje mreže koje čini njihov udio u transeuropskoj cestovnoj mreži i njihove autoceste iz članka 7. stavka 1. na koje će se primjenjivati naknada zbog zagušenja u skladu s člankom 7.da stavcima 1. i 3.; |
| --- | --- | --- |

8.

Direktivi 1999/62/EZ dodaju se sljedeći prilozi:

„PRILOG V.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU NAKNADE ZBOG ZAGUŠENJA

U ovom se Prilogu utvrđuju minimalni zahtjevi za naplatu naknade zbog zagušenja.

1.   Dijelovi mreže koji podliježu naplati naknada zbog zagušenja, obuhvaćena vozila i vremenska razdoblja

Države članice točno definiraju:

(a)

dio ili dijelove svoje mreže koje čini njihov udio u transeuropskoj cestovnoj mreži i njihove autoceste iz članka 7. stavka 1. na koje će se primjenjivati naknada zbog zagušenja u skladu s člankom 7.da stavcima 1. i 3.;

| (b) | klasifikaciju dijelova mreže na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja u „velegradske” i „nevelegradske”. Države članice primjenjuju kriterije navedena u tablici 1. za potrebe klasifikacije svakog cestovnog segmenta.
  Tablica 1.

  Kriteriji za klasificiranje cesta u mreži iz točke (a) u „velegradske” i „nevelegradske”


  Kategorija ceste | Kriterij klasificiranja |
| --- | --- | --- |
| „velegradska” | dijelovi mreže koji se nalaze unutar aglomeracije s najmanje 250 000 stanovnika. |
| „nevelegradska” | dijelovi mreže koji se ne mogu svrstati pod „velegradska”. |

(b)

klasifikaciju dijelova mreže na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja u „velegradske” i „nevelegradske”. Države članice primjenjuju kriterije navedena u tablici 1. za potrebe klasifikacije svakog cestovnog segmenta.

Tablica 1.

Kriteriji za klasificiranje cesta u mreži iz točke (a) u „velegradske” i „nevelegradske”

Kategorija ceste

Kriterij klasificiranja

„velegradska”

dijelovi mreže koji se nalaze unutar aglomeracije s najmanje 250 000 stanovnika.

„nevelegradska”

dijelovi mreže koji se ne mogu svrstati pod „velegradska”.

| (c) | razdoblja tijekom kojih se naknada primjenjuje za svaki pojedini segment. Kad se tijekom razdoblja naplate naknada primjenjuju različite razine naknada, države članice jasno navode početak i kraj svakog razdoblja za vrijeme kojeg se primjenjuje određena naknada.
  Države članice koriste se faktorima ekvivalentnosti predviđenima u tablici 2. u svrhu utvrđivanja omjera između razina naknade za različite kategorije vozila:
  Tablica 2.

  Faktori ekvivalentnosti za utvrđivanje omjera između razina naknade zbog zagušenja za različite kategorije vozila


  Kategorija vozila | Faktor ekvivalentnosti |
| --- | --- | --- |
| Laka vozila | 1 |
| Kruta teška teretna vozila | 1,9 |
| Turistički autobusi i obični autobusi | 2,5 |
| Zglobna teška teretna vozila | 2,9 |

(c)

razdoblja tijekom kojih se naknada primjenjuje za svaki pojedini segment. Kad se tijekom razdoblja naplate naknada primjenjuju različite razine naknada, države članice jasno navode početak i kraj svakog razdoblja za vrijeme kojeg se primjenjuje određena naknada.

Države članice koriste se faktorima ekvivalentnosti predviđenima u tablici 2. u svrhu utvrđivanja omjera između razina naknade za različite kategorije vozila:

Tablica 2.

Faktori ekvivalentnosti za utvrđivanje omjera između razina naknade zbog zagušenja za različite kategorije vozila

Kategorija vozila

Faktor ekvivalentnosti

Laka vozila

1

Kruta teška teretna vozila

1,9

Turistički autobusi i obični autobusi

2,5

Zglobna teška teretna vozila

2,9

2.   Iznos pristojbe

Za svaki razred vozila, segment ceste i razdoblje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo određuje specifični pojedinačni iznos utvrđen u skladu s odredbama Odjeljka 1. ovog Priloga uzimajući u obzir odgovarajuće referentne vrijednosti utvrđene u tablici u Prilogu VI. Sustav naplate koji iz toga proizlazi mora biti transparentan, javno objavljen i dostupan svim korisnicima pod jednakim uvjetima.

Prije uvođenja naknade zbog zagušenja država članica pravodobno objavljuje sve sljedeće podatke:

| (a) | sve parametre, podatke i druge informacije potrebne da bi se razumjelo kako se klasificiraju ceste i vozila te određuju razdoblja primjene naknade; |
| --- | --- |

(a)

sve parametre, podatke i druge informacije potrebne da bi se razumjelo kako se klasificiraju ceste i vozila te određuju razdoblja primjene naknade;

| (b) | potpun opis naknada zbog zagušenja koje se primjenjuju na svaku kategoriju vozila na svakom cestovnom segmentu i za svako vremensko razdoblje. |
| --- | --- |

(b)

potpun opis naknada zbog zagušenja koje se primjenjuju na svaku kategoriju vozila na svakom cestovnom segmentu i za svako vremensko razdoblje.

Države članice stavljaju na raspolaganje Komisiji sve informacije koje je potrebno objaviti u skladu s točkama (a) i (b).

Naknada se utvrđuje tek nakon što se razmotre rizici od preusmjeravanja prometa zajedno sa svim negativnim učincima na sigurnost na cestama, okoliš i zagušenje, kao i sva rješenja kojima bi se moglo ublažiti te rizike.

Ako država članica namjerava primijeniti naknade zbog zagušenja koje su veće od referentnih vrijednosti utvrđenih u tablici u Prilogu VI., ona obavješćuje Komisiju o sljedećem:

| i. | lokaciji cesta na koje se primjenjuju naknade zbog zagušenja; |
| --- | --- |

i.

lokaciji cesta na koje se primjenjuju naknade zbog zagušenja;

| ii. | klasificiranju cesta u „velegradske” i „nevelegradske”, kako je određeno u odjeljku 1. točki (b); |
| --- | --- |

ii.

klasificiranju cesta u „velegradske” i „nevelegradske”, kako je određeno u odjeljku 1. točki (b);

| iii. | razdobljima tijekom kojih se naknada primjenjuje, kako je određeno u odjeljku 1. točki (c); |
| --- | --- |

iii.

razdobljima tijekom kojih se naknada primjenjuje, kako je određeno u odjeljku 1. točki (c);

| iv. | svakom djelomičnom ili potpunom izuzeću koje se primjenjuje na minibuse, obične autobuse te turističke autobuse. |
| --- | --- |

iv.

svakom djelomičnom ili potpunom izuzeću koje se primjenjuje na minibuse, obične autobuse te turističke autobuse.

3.   Praćenje

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo nadzire učinkovitost sustava naplate naknada na smanjenje zagušenja. Ona svake tri godine prema potrebi prilagođava strukturu naknada, razdoblje (ili razdoblja) naplate i specifični iznos naknade utvrđen za svaku kategoriju vozila, vrstu ceste i razdoblje u odnosu na promjene u ponudi i potražnji u području prijevoza.

PRILOG VI.

REFERENTNE VRIJEDNOSTI NAKNADE ZBOG ZAGUŠENJA

Ovim se Prilogom utvrđuju referentne vrijednosti naknade zbog zagušenja.

Referentne vrijednosti predviđene u tablici u nastavku primjenjuju se na laka vozila. Naknade zbog zagušenja za druge kategorije vozila utvrđuju se množenjem naknade za laka vozila s faktorima ekvivalentnosti predviđenima u tablici u Prilogu V.

Tablica

Referentne vrijednosti naknade zbog zagušenja za laka vozila

| Cent/vozilo-kilometar | Velegradske | Nevelegradske |
| --- | --- | --- |
| Autoceste | 25,9 | 23,7 |
| Glavne ceste | 61,0 | 41,5 |

Cent/vozilo-kilometar

Velegradske

Nevelegradske

Autoceste

25,9

23,7

Glavne ceste

61,0

41,5

PRILOG VII.

VRIJEDNOSTI EMISIJA

U ovom se Prilogu utvrđuju vrijednosti emisija za onečišćujuće tvari prema kojima se diferenciraju cestarine i korisničke naknade u skladu s člankom 7.gb stavkom 1. točkom (b).

Tablica

Kriteriji vrijednosti emisija za onečišćujuće tvari za laka vozila

| Cestarine i korisničke naknade | 5 – 15 % ispod najviše cijene | 15 – 25 % ispod najviše cijene | 25 – 35 % ispod najviše cijene | Do 75 % ispod najviše cijene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrijednosti emisija | Euro-6d-temp-x (#) | Euro-6d-x (#) | Deklarirane najviše vrijednosti RDE-a za emisije onečišćujućih tvari (##) < 80 % primjenjivih graničnih vrijednosti emisija | Vozila s nultim emisijama |

Cestarine i korisničke naknade

5 – 15 % ispod najviše cijene

15 – 25 % ispod najviše cijene

25 – 35 % ispod najviše cijene

Do 75 % ispod najviše cijene

Vrijednosti emisija

Euro-6d-temp-x (#)

Euro-6d-x (#)

Deklarirane najviše vrijednosti RDE-a za emisije onečišćujućih tvari (##) < 80 % primjenjivih graničnih vrijednosti emisija

Vozila s nultim emisijama

---

(*)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

*

(**)  Metodologija Europske agencije za okoliš: Priručnik 2019. EMEP-a/EEA-a za inventar emisija onečišćujućih tvari u zraku – tehničke smjernice za pripremu nacionalnih inventara emisija (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019).

**

(***)  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša (SL L 189, 18.7.2002., str. 12.).

***

(****)  Uredba (EU) br. 540/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o razini buke motornih vozila i zamjenskih sustava za prigušivanje te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 70/157/EEZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 131.).

****

---

(1)  Prilikom primjene faktora ekvivalentnosti u državama članicama može se uzeti u obzir gradnja cesta koja se odvija u više faza ili za koju se upotrebljava pristup dugog vijeka trajanja.

1

(2)  
  „Prigradski” znači područja s gustoćom naseljenosti između 150 i 900 stanovnika/km2 (medijan gustoće naseljenosti od 300 stanovnika/km2).

2

2

2

(3)  
  „Međugradski” znači područja s gustoćom naseljenosti manjom od 150 stanovnika/km2.

3

2

(#)  gdje x može biti prazan ili jedno od sljedećeg (EVAP, EVAP-ISC, ISC ili ISC-FCM).

#

(##)  i za NOx i za PN kako su navedeni u točki 48.2 certifikata o sukladnosti u Dodatku Prilogu VIII. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/683 (*).

# #

x

*

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/40

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/363

оd 24. siječnja 2022.

o izmjeni i ispravku Priloga IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 u pogledu popisa trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih proizvoda ribarstva

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i zahtjeva zakona o hrani, o osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane i utvrđivanju postupaka u pitanjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (2), a posebno njezin članak 127. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/625 (3) utvrđeni su zahtjevi za ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi iz trećih zemalja ili njihovih regija kako bi se osigurala njihova usklađenost s primjenjivim zahtjevima utvrđenima u pravilima o sigurnosti hrane iz članka 1. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) 2017/625 ili sa zahtjevima koji su priznati kao barem jednakovrijedni. Konkretno, ulazak te robe i životinja u Uniju podliježe zahtjevu da dolaze iz treće zemlje ili njezine regije koja je uvrštena na popis u skladu s člankom 126. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(1)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/625 (3) utvrđeni su zahtjevi za ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi iz trećih zemalja ili njihovih regija kako bi se osigurala njihova usklađenost s primjenjivim zahtjevima utvrđenima u pravilima o sigurnosti hrane iz članka 1. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) 2017/625 ili sa zahtjevima koji su priznati kao barem jednakovrijedni. Konkretno, ulazak te robe i životinja u Uniju podliježe zahtjevu da dolaze iz treće zemlje ili njezine regije koja je uvrštena na popis u skladu s člankom 126. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2017/625.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/405 (4) utvrđeni su popisi trećih zemalja i njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi u skladu s člankom 126. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2017/625. U Prilogu IX. toj uredbi utvrđen je popis trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka određenih proizvoda ribarstva, među kojima su proizvodi iz akvakulture. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/405 (4) utvrđeni su popisi trećih zemalja i njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi u skladu s člankom 126. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2017/625. U Prilogu IX. toj uredbi utvrđen je popis trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka određenih proizvoda ribarstva, među kojima su proizvodi iz akvakulture.

| (3) | Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2022/367 (5) Bjelarus, Izrael (6), Moldova, Švicarska, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati i Urugvaj uvršteni su u Prilog Odluci Komisije 2011/163/EU (7) za potkategoriju „Kavijar (proizvod od ribe)” u kategoriji „Proizvodi akvakulture”. Stoga je primjereno te treće zemlje uvrstiti u Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 uz napomenu „Akvakultura: kavijar (proizvod od ribe)”. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2022/367 (5) Bjelarus, Izrael (6), Moldova, Švicarska, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati i Urugvaj uvršteni su u Prilog Odluci Komisije 2011/163/EU (7) za potkategoriju „Kavijar (proizvod od ribe)” u kategoriji „Proizvodi akvakulture”. Stoga je primjereno te treće zemlje uvrstiti u Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 uz napomenu „Akvakultura: kavijar (proizvod od ribe)”.

| (4) | Kanada, Kina i Sjedinjene Američke Države prethodno su bile uvrštene na popis u kategoriji „Akvakultura” u Prilogu Odluci 2011/163/EU te su na temelju toga izvozile kavijar podrijetlom iz akvakulture. Plan za praćenje rezidua za ribe koji su dostavili bio je u skladu s općim zahtjevima Unije za akvakulturu, a obuhvaćao je i kavijar. Stoga su te treće zemlje izostavljene s popisa „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)” iz Priloga Odluci 2011/163/EU kako je izmijenjen Provedbenom odlukom (EU) 2021/2315. Provedbenom odlukom (EU) 2022/367 Kanada, Kina i Sjedinjene Američke Države uvrštene su u Prilog Odluci 2011/163/EU za potkategoriju „Kavijar (proizvod od ribe)” u kategoriji „Proizvodi akvakulture”. Stoga je primjereno te treće zemlje uvrstiti u Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 za sve proizvode ribarstva u kategoriji akvakulture. |
| --- | --- |

(4)

Kanada, Kina i Sjedinjene Američke Države prethodno su bile uvrštene na popis u kategoriji „Akvakultura” u Prilogu Odluci 2011/163/EU te su na temelju toga izvozile kavijar podrijetlom iz akvakulture. Plan za praćenje rezidua za ribe koji su dostavili bio je u skladu s općim zahtjevima Unije za akvakulturu, a obuhvaćao je i kavijar. Stoga su te treće zemlje izostavljene s popisa „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)” iz Priloga Odluci 2011/163/EU kako je izmijenjen Provedbenom odlukom (EU) 2021/2315. Provedbenom odlukom (EU) 2022/367 Kanada, Kina i Sjedinjene Američke Države uvrštene su u Prilog Odluci 2011/163/EU za potkategoriju „Kavijar (proizvod od ribe)” u kategoriji „Proizvodi akvakulture”. Stoga je primjereno te treće zemlje uvrstiti u Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 za sve proizvode ribarstva u kategoriji akvakulture.

| (5) | Oman je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/2315 (8) uklonjen s popisa zemalja koje ispunjavaju uvjete za proizvode akvakulture u Prilogu Odluci 2011/163/EU jer njegov odobreni plan za praćenje rezidua nije bio zadovoljavajući. Oman je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/34 (9) uklonjen iz Priloga IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 za proizvode akvakulture, ali nenamjerno i za ribe iz ulova u divljini, za što nije potreban plan za praćenje rezidua. Stoga je potrebno ispraviti unos za Oman za ribe iz ulova u divljini u Prilogu IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405. |
| --- | --- |

(5)

Oman je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/2315 (8) uklonjen s popisa zemalja koje ispunjavaju uvjete za proizvode akvakulture u Prilogu Odluci 2011/163/EU jer njegov odobreni plan za praćenje rezidua nije bio zadovoljavajući. Oman je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/34 (9) uklonjen iz Priloga IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 za proizvode akvakulture, ali nenamjerno i za ribe iz ulova u divljini, za što nije potreban plan za praćenje rezidua. Stoga je potrebno ispraviti unos za Oman za ribe iz ulova u divljini u Prilogu IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405.

| (6) | Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti i ispraviti. |
| --- | --- |

(6)

Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti i ispraviti.

| (7) | Kako bi se poremećaji u trgovini sveli na najmanju moguću mjeru te osigurala pravna sigurnost i dosljednost s Odlukom 2011/163/EU, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se poremećaji u trgovini sveli na najmanju moguću mjeru te osigurala pravna sigurnost i dosljednost s Odlukom 2011/163/EU, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  
  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/625 od 4. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva koji se primjenjuju na ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi (SL L 131, 17.5.2019., str. 18.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/405 оd 24. ožujka 2021. o utvrđivanju popisa trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi u skladu s Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 114, 31.3.2021., str. 118.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/367 od 2. ožujka 2022. o izmjeni Odluke 2011/163/EU o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ (vidjeti str. 107. ovoga Službenog lista).

5

(6)  Dalje u tekstu Izrael se odnosi na Državu Izrael, isključujući područja koja su od lipnja 1967. pod izraelskom upravom, to jest Golansku visoravan, Pojas Gaze, Istočni Jeruzalem i ostatak Zapadne obale.

6

(7)  Odluka Komisije 2011/163/EU od 16. ožujka 2011. o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ (SL L 70, 17.3.2011., str. 40.).

7

(8)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/2315 od 17. prosinca 2021. o izmjeni Odluke 2011/163/EU o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ (SL L 464, 28.12.2021., str. 17.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/34 оd 22. prosinca 2021. o izmjeni priloga III., VIII., IX. i XI. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 u pogledu popisâ trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određene pernate divljači namijenjene prehrani ljudi, pošiljaka određenih školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka i morskih puževa, određenih proizvoda ribarstva i žabljih krakova i puževa te o stavljanju izvan snage Odluke 2007/82/EZ (SL L 8, 13.1.2022., str. 1.).

9

---

PRILOG

Prilog IX. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/405 mijenja se kako slijedi:

| a) | unos za Ujedinjene Arapske Emirate zamjenjuje se sljedećim:


  „AE | Ujedinjeni Arapski Emirati | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)
  Samo sirovine iz država članica ili iz drugih trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak takvih sirovina u Uniju.” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

unos za Ujedinjene Arapske Emirate zamjenjuje se sljedećim:

„AE

Ujedinjeni Arapski Emirati

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)

Samo sirovine iz država članica ili iz drugih trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak takvih sirovina u Uniju.”

| b) | unos za Bjelarus zamjenjuje se sljedećim:


  „BY | Bjelarus | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

unos za Bjelarus zamjenjuje se sljedećim:

„BY

Bjelarus

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)”

| c) | unos za Kanadu zamjenjuje se sljedećim:


  „CA | Kanada  (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

c)

unos za Kanadu zamjenjuje se sljedećim:

„CA

Kanada  (*1)

| d) | unos za Švicarsku zamjenjuje se sljedećim:


  „CH | Švicarska  (*2) | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

unos za Švicarsku zamjenjuje se sljedećim:

„CH

Švicarska  (*2)

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)

| e) | unos za Kinu zamjenjuje se sljedećim:


  „CN | Kina  (*3) | |
| --- | --- | --- | --- |

e)

unos za Kinu zamjenjuje se sljedećim:

„CN

Kina  (*3)

| f) | unos za Izrael zamjenjuje se sljedećim:


  „IL | Izrael  (*4) | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe) |
| --- | --- | --- | --- |

f)

unos za Izrael zamjenjuje se sljedećim:

„IL

Izrael  (*4)

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)

| g) | unos za Moldovu zamjenjuje se sljedećim:


  „MD | Moldova | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)” |
| --- | --- | --- | --- |

g)

unos za Moldovu zamjenjuje se sljedećim:

„MD

Moldova

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)”

| h) | umeće se sljedeći unos između unosa za Novi Zeland i Panamu:


  „OM | Oman | Samo iz ulova u divljini” |
| --- | --- | --- | --- |

h)

umeće se sljedeći unos između unosa za Novi Zeland i Panamu:

„OM

Oman

Samo iz ulova u divljini”

| i) | unos za Tursku zamjenjuje se sljedećim:


  „TR | Turska | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)” |
| --- | --- | --- | --- |

i)

unos za Tursku zamjenjuje se sljedećim:

„TR

Turska

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)”

| j) | unos za Sjedinjene Američke Države zamjenjuje se sljedećim:


  „SAD | Sjedinjene Američke Države  (*5) | |
| --- | --- | --- | --- |

j)

unos za Sjedinjene Američke Države zamjenjuje se sljedećim:

„SAD

Sjedinjene Američke Države  (*5)

| k) | unos za Urugvaj zamjenjuje se sljedećim:


  „UY | Urugvaj | Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)” |
| --- | --- | --- | --- |

k)

unos za Urugvaj zamjenjuje se sljedećim:

„UY

Urugvaj

Akvakultura: ribe i kavijar (proizvod od ribe)”

---

(*1)  Ove treće zemlje ili njihove regije mogu izvoziti sve proizvode ribarstva (ribe, kavijar (proizvod od ribe) i rakove).”

(*2)  U skladu sa Sporazumom između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima od 21. lipnja 1999. (SL L 114, 30.4.2002., str. 132.).”

(*3)  Ove treće zemlje ili njihove regije mogu izvoziti sve proizvode ribarstva (ribe, kavijar (proizvod od ribe) i rakove).”

(*4)  Dalje u tekstu Izrael se odnosi na Državu Izrael, isključujući područja koja su od lipnja 1967. pod izraelskom upravom, to jest Golansku visoravan, Pojas Gaze, Istočni Jeruzalem i ostatak Zapadne obale.”

(*5)  Ove treće zemlje ili njihove regije mogu izvoziti sve proizvode ribarstva (ribe, kavijar (proizvod od ribe) i rakove).”

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/45

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/364

оd 3. ožujka 2022.

o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Ujedinjenu Kraljevinu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 230. stavak 1. i članak 232. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2016/429 propisano je da u Uniju smiju ulaziti samo pošiljke životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koje dolaze iz treće zemlje ili područja ili njihove zone ili kompartmenta koji su uvršteni na popis u skladu s člankom 230. stavkom 1. te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/429 propisano je da u Uniju smiju ulaziti samo pošiljke životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koje dolaze iz treće zemlje ili područja ili njihove zone ili kompartmenta koji su uvršteni na popis u skladu s člankom 230. stavkom 1. te uredbe.

| (2) | U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu zdravlja životinja kojima moraju udovoljavati pošiljke određenih vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja ili njihovih zona, ili kompartmenata ako je riječ o životinjama akvakulture, kako bi mogle ući u Uniju. |
| --- | --- |

(2)

U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu zdravlja životinja kojima moraju udovoljavati pošiljke određenih vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja ili njihovih zona, ili kompartmenata ako je riječ o životinjama akvakulture, kako bi mogle ući u Uniju.

| (3) | U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 (3) utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona ili kompartmenata iz kojih je dopušten ulazak u Uniju vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koji su obuhvaćeni područjem primjene Delegirane uredbe (EU) 2020/692. |
| --- | --- |

(3)

U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 (3) utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona ili kompartmenata iz kojih je dopušten ulazak u Uniju vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koji su obuhvaćeni područjem primjene Delegirane uredbe (EU) 2020/692.

| (4) | Konkretnije, u prilozima V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi i zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači. |
| --- | --- |

(4)

Konkretnije, u prilozima V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 utvrđeni su popisi trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi i zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači.

| (5) | Kanada je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi. To je izbijanje otkriveno u drugom objektu u pokrajini Nova Škotska i potvrđeno je 8. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada je obavijestila Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi. To je izbijanje otkriveno u drugom objektu u pokrajini Nova Škotska i potvrđeno je 8. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (6) | Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o izbijanjima visokopatogene influence ptica kod peradi. Ta su izbijanja otkrivena u blizini mjesta Grimsby, North East Lincolnshire, Lincolnshire u Engleskoj te u blizini mjestâ Newtown i Welshpool, Montgomeryshire, Powys u Walesu i potvrđena su 21. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Komisiju o izbijanjima visokopatogene influence ptica kod peradi. Ta su izbijanja otkrivena u blizini mjesta Grimsby, North East Lincolnshire, Lincolnshire u Engleskoj te u blizini mjestâ Newtown i Welshpool, Montgomeryshire, Powys u Walesu i potvrđena su 21. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (7) | Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o još jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi. To je izbijanje otkriveno u okrugu New Castle u državi Delaware u Sjedinjenim Američkim Državama i potvrđeno je 22. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o još jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi. To je izbijanje otkriveno u okrugu New Castle u državi Delaware u Sjedinjenim Američkim Državama i potvrđeno je 22. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (8) | Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o još dva izbijanja visokopatogene influence ptica kod peradi. Ta su izbijanja otkrivena u okrugu Greene u državi Indiani u Sjedinjenim Američkim Državama i potvrđena su 23. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o još dva izbijanja visokopatogene influence ptica kod peradi. Ta su izbijanja otkrivena u okrugu Greene u državi Indiani u Sjedinjenim Američkim Državama i potvrđena su 23. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (9) | Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o još jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi. To je izbijanje otkriveno u trećem objektu u već zahvaćenom okrugu Dubois u državi Indiani u Sjedinjenim Američkim Državama i potvrđeno je 24. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Sjedinjene Američke Države obavijestile su Komisiju o još jednom izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi. To je izbijanje otkriveno u trećem objektu u već zahvaćenom okrugu Dubois u državi Indiani u Sjedinjenim Američkim Državama i potvrđeno je 24. veljače 2022. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (10) | Veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država uspostavila su zonu kontrole od 10 km oko zahvaćenih objekata i provela mjere usmrćivanja u preventivne svrhe radi kontrole visokopatogene influence ptica i ograničenja njezina širenja. |
| --- | --- |

(10)

Veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država uspostavila su zonu kontrole od 10 km oko zahvaćenih objekata i provela mjere usmrćivanja u preventivne svrhe radi kontrole visokopatogene influence ptica i ograničenja njezina širenja.

| (11) | Kanada, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države Komisiji su dostavile podatke o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje su poduzele radi suzbijanja daljnjeg širenja visokopatogene influence ptica. Komisija je ocijenila te informacije. Na temelju te ocjene i radi zaštite zdravstvenog stanja životinja u Uniji više ne bi trebao biti odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi i svježeg mesa peradi i pernate divljači iz područja pod ograničenjima koja su zbog nedavnih izbijanja visokopatogene influence ptica uspostavila veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

(11)

Kanada, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države Komisiji su dostavile podatke o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje su poduzele radi suzbijanja daljnjeg širenja visokopatogene influence ptica. Komisija je ocijenila te informacije. Na temelju te ocjene i radi zaštite zdravstvenog stanja životinja u Uniji više ne bi trebao biti odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi i svježeg mesa peradi i pernate divljači iz područja pod ograničenjima koja su zbog nedavnih izbijanja visokopatogene influence ptica uspostavila veterinarska tijela Kanade, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država.

| (12) | Nadalje, Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane podatke o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u pogledu izbijanjâ visokopatogene influence ptica, potvrđenog 2. studenoga 2021. u objektu za uzgoj perad u blizini mjesta Wrexham u Walesu i 12. studenoga 2021. u blizini mjesta Frinton-on-Sea, Tendring, Essex u Engleskoj, te o mjerama koje je poduzela radi sprečavanja daljnjeg širenja te bolesti. Konkretno, nakon tog izbijanja visokopatogene influence ptica Ujedinjena Kraljevina je provela mjere usmrćivanja radi kontrole i ograničavanja širenja te bolesti. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina je provela potrebne mjere čišćenja i dezinfekcije nakon provedbe mjera usmrćivanja u zaraženim objektima za uzgoj peradi na svojem državnom području. |
| --- | --- |

(12)

Nadalje, Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane podatke o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u pogledu izbijanjâ visokopatogene influence ptica, potvrđenog 2. studenoga 2021. u objektu za uzgoj perad u blizini mjesta Wrexham u Walesu i 12. studenoga 2021. u blizini mjesta Frinton-on-Sea, Tendring, Essex u Engleskoj, te o mjerama koje je poduzela radi sprečavanja daljnjeg širenja te bolesti. Konkretno, nakon tog izbijanja visokopatogene influence ptica Ujedinjena Kraljevina je provela mjere usmrćivanja radi kontrole i ograničavanja širenja te bolesti. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina je provela potrebne mjere čišćenja i dezinfekcije nakon provedbe mjera usmrćivanja u zaraženim objektima za uzgoj peradi na svojem državnom području.

| (13) | Komisija je ocijenila informacije koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina i zaključila da su izbijanja visokopatogene influence ptica u objektima za uzgoj peradi u blizini mjesta Wrexham u Walesu i mjesta Frinton-on-Sea, Tendring, Essex u Engleskoj uklonjena i da više ne postoji rizik povezan s ulaskom u Uniju proizvoda od peradi iz zona Ujedinjene Kraljevine iz kojih je zbog tih izbijanja suspendiran ulazak u Uniju proizvoda od peradi. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocijenila informacije koje je dostavila Ujedinjena Kraljevina i zaključila da su izbijanja visokopatogene influence ptica u objektima za uzgoj peradi u blizini mjesta Wrexham u Walesu i mjesta Frinton-on-Sea, Tendring, Essex u Engleskoj uklonjena i da više ne postoji rizik povezan s ulaskom u Uniju proizvoda od peradi iz zona Ujedinjene Kraljevine iz kojih je zbog tih izbijanja suspendiran ulazak u Uniju proizvoda od peradi.

| (14) | Priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(14)

Priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (15) | Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama u pogledu visokopatogene influence ptica i ozbiljan rizik njezina unošenja u Uniju, izmjene koje se ovom Uredbom unose u Provedbenu uredbu (EU) 2021/404 trebale bi hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(15)

Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama u pogledu visokopatogene influence ptica i ozbiljan rizik njezina unošenja u Uniju, izmjene koje se ovom Uredbom unose u Provedbenu uredbu (EU) 2021/404 trebale bi hitno stupiti na snagu.

| (16) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(16)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 оd 30. siječnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla te njihovo premještanje i postupanje s njima nakon ulaska (SL L 174, 3.6.2020., str. 379.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 оd 24. ožujka 2021. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je dopušten ulazak u Uniju životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 114, 31.3.2021., str. 1.).

3

---

PRILOG

Prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog V. mijenja se kako slijedi:


  (a) | dio 1. mijenja se kako slijedi:


  i. | u unosu za Kanadu, iza retka za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći redak za zonu CA-2.2:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022.” | |

1.

Prilog V. mijenja se kako slijedi:

(a)

dio 1. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza retka za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći redak za zonu CA-2.2:

„CA

Kanada

CA-2.2

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

8.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

8.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

8.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

8.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

8.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

8.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

8.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

8.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

8.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

8.2.2022.”

| ii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.17 zamjenjuje se sljedećim:


  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.17 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022.” |

ii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.17 zamjenjuje se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.17

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.”

| iii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.20 zamjenjuje se sljedećim:


  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.20 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022.” |

iii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.20 zamjenjuje se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.20

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.”

| iv. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza retka za zonu GB-2.97 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.98, GB-2.99 i GB-2.100:


  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.98 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.99 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.100 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1” | | 21.2.2022.” | |

iv.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza retka za zonu GB-2.97 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.98, GB-2.99 i GB-2.100:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.98

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

21.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

21.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

21.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

21.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

21.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

21.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

21.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

21.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

21.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

21.2.2022.

GB-2.99

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

21.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

21.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

21.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

21.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

21.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

21.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

21.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

21.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

21.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

21.2.2022.

GB-2.100

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

21.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

21.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

21.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

21.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

21.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

21.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

21.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

21.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

21.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1”

21.2.2022.”

| v. | u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza retka za zonu US-2.7 dodaju se sljedeći reci za zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:


  „US

  Sjedinjene Američke Države | US.2.8 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| US.2.9 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| US.2.10 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| US.2.11 | Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki | BPP | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju | BPR | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki | SP | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Bezgrebenke namijenjene klanju | SR | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići osim bezgrebenki | DOC | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Jednodnevni pilići bezgrebenki | DOR | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki | POU-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HEP | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Jaja za valenje bezgrebenki | HER | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki | HE-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022.” | |

v.

u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza retka za zonu US-2.7 dodaju se sljedeći reci za zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:

„US

Sjedinjene Američke Države

US.2.8

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

22.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

22.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

22.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

22.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

22.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

22.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

22.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

22.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

22.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

22.2.2022.

US.2.9

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

23.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

23.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

23.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

23.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

23.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

23.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

23.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

23.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

23.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

23.2.2022.

US.2.10

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

23.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

23.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

23.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

23.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

23.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

23.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

23.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

23.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

23.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

23.2.2022.

US.2.11

Perad za rasplod osim bezgrebenki i perad za proizvodnju osim bezgrebenki

BPP

N, P1

24.2.2022.

Bezgrebenke za rasplod i bezgrebenke za proizvodnju

BPR

N, P1

24.2.2022.

Perad namijenjena klanju osim bezgrebenki

SP

N, P1

24.2.2022.

Bezgrebenke namijenjene klanju

SR

N, P1

24.2.2022.

Jednodnevni pilići osim bezgrebenki

DOC

N, P1

24.2.2022.

Jednodnevni pilići bezgrebenki

DOR

N, P1

24.2.2022.

Manje od 20 jedinki peradi osim bezgrebenki

POU-LT20

N, P1

24.2.2022.

Jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HEP

N, P1

24.2.2022.

Jaja za valenje bezgrebenki

HER

N, P1

24.2.2022.

Manje od 20 jaja za valenje peradi osim bezgrebenki

HE-LT20

N, P1

24.2.2022.”

| (b) | dio 2. mijenja se kako slijedi:


  i. | u unosu za Kanadu, iza opisa za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći opis za zonu CA-2.2:


  „Kanada | CA-2.2 | Pokrajina Nova Škotska:
  općine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont i Union Corner” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

dio 2. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza opisa za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći opis za zonu CA-2.2:

„Kanada

CA-2.2

Pokrajina Nova Škotska:

općine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont i Union Corner”

| ii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza opisa zone GB-2.97 dodaju se sljedeći opisi zona GB-2.98, GB-2.99 i GB-2.100:


  „Ujedinjena Kraljevina | GB-2.98 | U blizini mjesta Grimsby, Northeast Lincolnshire, Lincolnshire, Engleska:
  područje koje se nalazi unutar kruga polumjera 10 km sa središtem u točki s decimalnim koordinatama WGS84: N53.53 i W0.15 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.99 | U blizini mjesta Newtown, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  područje koje se nalazi unutar kruga polumjera 10 km sa središtem u točki s decimalnim koordinatama WGS84: N52.54 i W3.37 |
| GB-2.100 | U blizini mjesta Welshpool, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  područje koje se nalazi unutar kruga polumjera 10 km sa središtem u točki s decimalnim koordinatama WGS84: N52.69 i W3.12” |

ii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza opisa zone GB-2.97 dodaju se sljedeći opisi zona GB-2.98, GB-2.99 i GB-2.100:

„Ujedinjena Kraljevina

GB-2.98

U blizini mjesta Grimsby, Northeast Lincolnshire, Lincolnshire, Engleska:

područje koje se nalazi unutar kruga polumjera 10 km sa središtem u točki s decimalnim koordinatama WGS84: N53.53 i W0.15

GB-2.99

U blizini mjesta Newtown, Montgomeryshire, Powys, Wales:

područje koje se nalazi unutar kruga polumjera 10 km sa središtem u točki s decimalnim koordinatama WGS84: N52.54 i W3.37

GB-2.100

U blizini mjesta Welshpool, Montgomeryshire, Powys, Wales:

područje koje se nalazi unutar kruga polumjera 10 km sa središtem u točki s decimalnim koordinatama WGS84: N52.69 i W3.12”

| iii. | u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza opisa zone US-2.7 dodaju se sljedeći opisi zona US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:


  „Sjedinjene Američke Države | US-2.8 | Država Delaware:
  okrug New Castle: područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 75.7420940°W 39.5302267°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:


  (a) | sjever: 0,3 km sjeverno od raskrižja cesta Bethel Church Road i Dillon Circle |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii.

u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza opisa zone US-2.7 dodaju se sljedeći opisi zona US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:

„Sjedinjene Američke Države

US-2.8

Država Delaware:

okrug New Castle: područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 75.7420940°W 39.5302267°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

(a)

sjever: 0,3 km sjeverno od raskrižja cesta Bethel Church Road i Dillon Circle

| (b) | sjeveroistok: 0,8 km zapadno od raskrižja cesta Bakersfield Drive i Old Stagecoach Road |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 0,8 km zapadno od raskrižja cesta Bakersfield Drive i Old Stagecoach Road

| (c) | istok: 0,3 km sjeveroistočno od raskrižja autoceste Dupont Parkway i ceste Old State Road |
| --- | --- |

(c)

istok: 0,3 km sjeveroistočno od raskrižja autoceste Dupont Parkway i ceste Old State Road

| (d) | jugoistok: 1,3 km zapadno od raskrižja cesta Blackbird Station Road i Grears Corner Road |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 1,3 km zapadno od raskrižja cesta Blackbird Station Road i Grears Corner Road

| (e) | jug: 1,5 km istočno-jugoistočno od raskrižja cesta Massey Road i Bradford Johnson Road |
| --- | --- |

(e)

jug: 1,5 km istočno-jugoistočno od raskrižja cesta Massey Road i Bradford Johnson Road

| (f) | jugozapad: 1,3 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Bohemia Avenue i E. Main Street |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 1,3 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Bohemia Avenue i E. Main Street

| (g) | zapad: 0,9 km zapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Glebe Road |
| --- | --- |

(g)

zapad: 0,9 km zapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Glebe Road

| (h) | sjeverozapad: 0,6 km sjeverozapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Randalia Road |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 0,6 km sjeverozapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Randalia Road

US-2.9

Država Indiana:

okrug Greene (Greene 01): područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 87.0249854°W 39.0522695°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

| (a) | sjever: 2,5 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta IN-57 i W State Road 54 |
| --- | --- |

(a)

sjever: 2,5 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta IN-57 i W State Road 54

| (b) | sjeveroistok: 3,5 km istočno od raskrižja cesta S 250W i W Base Road |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 3,5 km istočno od raskrižja cesta S 250W i W Base Road

| (c) | istok: 1,4 km jugoistočno od raskrižja cesta S Baseline Road i W Harvest Church Road |
| --- | --- |

(c)

istok: 1,4 km jugoistočno od raskrižja cesta S Baseline Road i W Harvest Church Road

| (d) | jugoistok: 0,4 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1650 N |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 0,4 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1650 N

| (e) | jug: 1,3 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 700 E i E County Road 1550 N |
| --- | --- |

(e)

jug: 1,3 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 700 E i E County Road 1550 N

| (f) | jugozapad: 1,5 km jugozapadno od raskrižja cesta S County Road 900 W i W County Road 750 S |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 1,5 km jugozapadno od raskrižja cesta S County Road 900 W i W County Road 750 S

| (g) | zapad: 1,9 km jugoistočno od raskrižja cesta S County Road 1200 W i W County Road 300 S |
| --- | --- |

(g)

zapad: 1,9 km jugoistočno od raskrižja cesta S County Road 1200 W i W County Road 300 S

| (h) | sjeverozapad: 0,7 km južno od raskrižja cesta N County Road 900 W i W State Road 54 |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 0,7 km južno od raskrižja cesta N County Road 900 W i W State Road 54

US-2.10

Država Indiana:

okrug Greene (Greene 02): područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 86.9268450°W 39.0433847°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

| (a) | sjever: 1,3 km sjeveroistočno od raskrižja cesta N Washington Street i Sand Road |
| --- | --- |

(a)

sjever: 1,3 km sjeveroistočno od raskrižja cesta N Washington Street i Sand Road

| (b) | sjeveroistok: 0,6 km jugoistočno od raskrižja cesta S Haslers Road i E Sylvania Road |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 0,6 km jugoistočno od raskrižja cesta S Haslers Road i E Sylvania Road

| (c) | istok: 1,8 km jugoistočno od raskrižja cesta S Fowler Road i E Smith Drive |
| --- | --- |

(c)

istok: 1,8 km jugoistočno od raskrižja cesta S Fowler Road i E Smith Drive

| (d) | jugoistok: 0,6 km sjeveroistočno od raskrižja autocesta 5 i 486 |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 0,6 km sjeveroistočno od raskrižja autocesta 5 i 486

| (e) | jug: 1,2 km jugoistočno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1475 N |
| --- | --- |

(e)

jug: 1,2 km jugoistočno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1475 N

| (f) | jugozapad: 0,8 km istočno od raskrižja cesta S County Road 700 E i W County Road 1650 N |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 0,8 km istočno od raskrižja cesta S County Road 700 E i W County Road 1650 N

| (g) | zapad: 1,5 km južno od raskrižja cesta S County Road 600 W i W County Road 300 S |
| --- | --- |

(g)

zapad: 1,5 km južno od raskrižja cesta S County Road 600 W i W County Road 300 S

| (h) | sjeverozapad: 0,2 km istočno od raskrižja cesta S State Road 57 i W Base Road |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 0,2 km istočno od raskrižja cesta S State Road 57 i W Base Road

US-2.11

Država Indiana:

okrug Dubois (Dubois 03): područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 86.9082905°W 38.3575910°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

| (a) | sjever: 1,7 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Meridian Road i E 3rd Avenue |
| --- | --- |

(a)

sjever: 1,7 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Meridian Road i E 3rd Avenue

| (b) | sjeveroistok: 1,3 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta S St Anthony RDW i E 450S |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 1,3 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta S St Anthony RDW i E 450S

| (c) | istok: 0,4 km sjeverozapadno od raskrižja cesta E State Road 264 i E 850S |
| --- | --- |

(c)

istok: 0,4 km sjeverozapadno od raskrižja cesta E State Road 264 i E 850S

| (d) | jugoistok: 1,9 km jugoistočno od raskrižja autoceste 64 i ceste N State Road 162 |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 1,9 km jugoistočno od raskrižja autoceste 64 i ceste N State Road 162

| (e) | jug: 2,5 km južno-jugoistočno od raskrižja autoceste 64 i ceste N 700 E |
| --- | --- |

(e)

jug: 2,5 km južno-jugoistočno od raskrižja autoceste 64 i ceste N 700 E

| (f) | jugozapad: 2,5 km istočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 1150S |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 2,5 km istočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 1150S

| (g) | zapad: 0,9 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 650S |
| --- | --- |

(g)

zapad: 0,9 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 650S

| (h) | sjeverozapad: 1,7 km jugoistočno od raskrižja cesta S 550W i W Kessner Bridge Road” |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 1,7 km jugoistočno od raskrižja cesta S 550W i W Kessner Bridge Road”

| 2. | Prilog XIV. mijenja se kako slijedi:


  (a) | dio 1. mijenja se kako slijedi:


  i. | u unosu za Kanadu, iza retka za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći redak za zonu CA-2.2:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 8.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 8.2.2022.” | |

2.

Prilog XIV. mijenja se kako slijedi:

(a)

dio 1. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza retka za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći redak za zonu CA-2.2:

„CA

Kanada

CA-2.2

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

8.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

8.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

8.2.2022.”

| ii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.17 zamjenjuje se sljedećim:


  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.17 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 2.11.2021. | 19.2.2022.” |

ii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.17 zamjenjuje se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.17

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

2.11.2021.

19.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

2.11.2021.

19.2.2022.”

| iii. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.20 zamjenjuje se sljedećim:


  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.20 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022. |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 12.11.2021. | 20.2.2022.” |

iii.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.20 zamjenjuje se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.20

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

12.11.2021.

20.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

12.11.2021.

20.2.2022.”

| iv. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza retka za zonu GB-2.97 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.98, GB-2.99 i GB-2.100:


  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.98 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.99 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 21.2.2022. | |
| GB-2.100 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 21.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 21.2.2022.” | |

iv.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, iza retka za zonu GB-2.97 dodaju se sljedeći reci za zone GB-2.98, GB-2.99 i GB-2.100:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.98

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

21.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

21.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

21.2.2022.

GB-2.99

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

21.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

21.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

21.2.2022.

GB-2.100

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

21.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

21.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

21.2.2022.”

| v. | u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza retka za zonu US-2.7 dodaju se sljedeći reci za zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:


  „US

  Sjedinjene Američke Države | US-2.8 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 22.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 22.2.2022. | |
| US-2.9 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 23.2.2022. | |
| US-2.10 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 23.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 23.2.2022. | |
| US-2.11 | Svježe meso peradi osim bezgrebenki | POU | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Svježe meso bezgrebenki | RAT | N, P1 | | 24.2.2022. | |
| Svježe meso pernate divljači | GBM | P1 | | 24.2.2022.” | |

v.

u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza retka za zonu US-2.7 dodaju se sljedeći reci za zone US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:

„US

Sjedinjene Američke Države

US-2.8

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

22.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

22.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

22.2.2022.

US-2.9

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

23.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

23.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

23.2.2022.

US-2.10

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

23.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

23.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

23.2.2022.

US-2.11

Svježe meso peradi osim bezgrebenki

POU

N, P1

24.2.2022.

Svježe meso bezgrebenki

RAT

N, P1

24.2.2022.

Svježe meso pernate divljači

GBM

P1

24.2.2022.”

| (b) | dio 2. mijenja se kako slijedi:


  i. | u unosu za Kanadu, iza opisa za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći opis za zonu CA-2.2:


  „Kanada | CA-2.2 | Pokrajina Nova Škotska:
  općine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont i Union Corner” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

dio 2. mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, iza opisa za zonu CA-2.1 dodaje se sljedeći opis za zonu CA-2.2:

„Kanada

CA-2.2

Pokrajina Nova Škotska:

općine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont i Union Corner”

| ii. | u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza opisa zone US-2.7 dodaju se sljedeći opisi zona US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:


  „Sjedinjene Američke Države | US-2.8 | Država Delaware:
  okrug New Castle: područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 75.7420940°W 39.5302267°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:


  (a) | sjever: 0,3 km sjeverno od raskrižja cesta Bethel Church Road i Dillon Circle |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

u unosu za Sjedinjene Američke Države, iza opisa zone US-2.7 dodaju se sljedeći opisi zona US-2.8, US-2.9, US-2.10 i US-2.11:

„Sjedinjene Američke Države

US-2.8

Država Delaware:

okrug New Castle: područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 75.7420940°W 39.5302267°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

(a)

sjever: 0,3 km sjeverno od raskrižja cesta Bethel Church Road i Dillon Circle

| (b) | sjeveroistok: 0,8 km zapadno od raskrižja cesta Bakersfield Drive i Old Stagecoach Road |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 0,8 km zapadno od raskrižja cesta Bakersfield Drive i Old Stagecoach Road

| (c) | istok: 0,3 km sjeveroistočno od raskrižja autoceste Dupont Parkway i ceste Old State Road |
| --- | --- |

(c)

istok: 0,3 km sjeveroistočno od raskrižja autoceste Dupont Parkway i ceste Old State Road

| (d) | jugoistok: 1,3 km zapadno od raskrižja cesta Blackbird Station Road i Grears Corner Road |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 1,3 km zapadno od raskrižja cesta Blackbird Station Road i Grears Corner Road

| (e) | jug: 1,5 km istočno-jugoistočno od raskrižja cesta Massey Road i Bradford Johnson Road |
| --- | --- |

(e)

jug: 1,5 km istočno-jugoistočno od raskrižja cesta Massey Road i Bradford Johnson Road

| (f) | jugozapad: 1,3 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Bohemia Avenue i E. Main Street |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 1,3 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Bohemia Avenue i E. Main Street

| (g) | zapad: 0,9 km zapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Glebe Road |
| --- | --- |

(g)

zapad: 0,9 km zapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Glebe Road

| (h) | sjeverozapad: 0,6 km sjeverozapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Randalia Road |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 0,6 km sjeverozapadno od raskrižja autoceste Augustine Herman i ceste Randalia Road

US-2.9

Država Indiana:

okrug Greene (Greene 01): područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 87.0249854°W 39.0522695°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

| (a) | sjever: 2,5 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta IN-57 i W State Road 54 |
| --- | --- |

(a)

sjever: 2,5 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta IN-57 i W State Road 54

| (b) | sjeveroistok: 3,5 km istočno od raskrižja cesta S 250W i W Base Road |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 3,5 km istočno od raskrižja cesta S 250W i W Base Road

| (c) | istok: 1,4 km jugoistočno od raskrižja cesta S Baseline Road i W Harvest Church Road |
| --- | --- |

(c)

istok: 1,4 km jugoistočno od raskrižja cesta S Baseline Road i W Harvest Church Road

| (d) | jugoistok: 0,4 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1650 N |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 0,4 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1650 N

| (e) | jug: 1,3 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 700 E i E County Road 1550 N |
| --- | --- |

(e)

jug: 1,3 km jugozapadno od raskrižja cesta N County Road 700 E i E County Road 1550 N

| (f) | jugozapad: 1,5 km jugozapadno od raskrižja cesta S County Road 900 W i W County Road 750 S |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 1,5 km jugozapadno od raskrižja cesta S County Road 900 W i W County Road 750 S

| (g) | zapad: 1,9 km jugoistočno od raskrižja cesta S County Road 1200 W i W County Road 300 S |
| --- | --- |

(g)

zapad: 1,9 km jugoistočno od raskrižja cesta S County Road 1200 W i W County Road 300 S

| (h) | sjeverozapad: 0,7 km južno od raskrižja cesta N County Road 900 W i W State Road 54 |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 0,7 km južno od raskrižja cesta N County Road 900 W i W State Road 54

US-2.10

Država Indiana:

okrug Greene (Greene 02): područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 86.9268450°W 39.0433847°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

| (a) | sjever: 1,3 km sjeveroistočno od raskrižja cesta N Washington Street i Sand Road |
| --- | --- |

(a)

sjever: 1,3 km sjeveroistočno od raskrižja cesta N Washington Street i Sand Road

| (b) | sjeveroistok: 0,6 km jugoistočno od raskrižja cesta S Haslers Road i E Sylvania Road |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 0,6 km jugoistočno od raskrižja cesta S Haslers Road i E Sylvania Road

| (c) | istok: 1,8 km jugoistočno od raskrižja cesta S Fowler Road i E Smith Drive |
| --- | --- |

(c)

istok: 1,8 km jugoistočno od raskrižja cesta S Fowler Road i E Smith Drive

| (d) | jugoistok: 0,6 km sjeveroistočno od raskrižja autocesta 5 i 486 |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 0,6 km sjeveroistočno od raskrižja autocesta 5 i 486

| (e) | jug: 1,2 km jugoistočno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1475 N |
| --- | --- |

(e)

jug: 1,2 km jugoistočno od raskrižja cesta N County Road 1100 E i E County Road 1475 N

| (f) | jugozapad: 0,8 km istočno od raskrižja cesta S County Road 700 E i W County Road 1650 N |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 0,8 km istočno od raskrižja cesta S County Road 700 E i W County Road 1650 N

| (g) | zapad: 1,5 km južno od raskrižja cesta S County Road 600 W i W County Road 300 S |
| --- | --- |

(g)

zapad: 1,5 km južno od raskrižja cesta S County Road 600 W i W County Road 300 S

| (h) | sjeverozapad: 0,2 km istočno od raskrižja cesta S State Road 57 i W Base Road |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 0,2 km istočno od raskrižja cesta S State Road 57 i W Base Road

US-2.11

Država Indiana:

okrug Dubois (Dubois 03): područje polumjera 10 km koje započinje sjevernom točkom (GPS koordinate: 86.9082905°W 38.3575910°N) i prostire se kružno u smjeru kazaljke na satu:

| (a) | sjever: 1,7 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Meridian Road i E 3rd Avenue |
| --- | --- |

(a)

sjever: 1,7 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S Meridian Road i E 3rd Avenue

| (b) | sjeveroistok: 1,3 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta S St Anthony RDW i E 450S |
| --- | --- |

(b)

sjeveroistok: 1,3 km sjeverno-sjeverozapadno od raskrižja cesta S St Anthony RDW i E 450S

| (c) | istok: 0,4 km sjeverozapadno od raskrižja cesta E State Road 264 i E 850S |
| --- | --- |

(c)

istok: 0,4 km sjeverozapadno od raskrižja cesta E State Road 264 i E 850S

| (d) | jugoistok: 1,9 km jugoistočno od raskrižja autoceste 64 i ceste N State Road 162 |
| --- | --- |

(d)

jugoistok: 1,9 km jugoistočno od raskrižja autoceste 64 i ceste N State Road 162

| (e) | jug: 2,5 km južno-jugozapadno od raskrižja autoceste 64 i ceste N 700 E |
| --- | --- |

(e)

jug: 2,5 km južno-jugozapadno od raskrižja autoceste 64 i ceste N 700 E

| (f) | jugozapad: 2,5 km istočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 1150S |
| --- | --- |

(f)

jugozapad: 2,5 km istočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 1150S

| (g) | zapad: 0,9 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 650S |
| --- | --- |

(g)

zapad: 0,9 km južno-jugoistočno od raskrižja cesta S State Road 161 i W 650S

| (h) | sjeverozapad: 1,7 km jugoistočno od raskrižja cesta S 550W i W Kessner Bridge Road” |
| --- | --- |

(h)

sjeverozapad: 1,7 km jugoistočno od raskrižja cesta S 550W i W Kessner Bridge Road”

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/60

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/365

оd 3. ožujka 2022.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/1624 o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu postupaka te standardnih obrazaca i predložaka za pružanje informacija za potrebe planova sanacije kreditnih institucija i investicijskih društava u skladu s Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Direktivom (EU) 2019/879 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uvedene su određene izmjene minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze utvrđenog u Direktivi 2014/59/EU. Informacije o sposobnosti institucija da ispune taj zahtjev u ograničenoj se mjeri razmatraju i u kontekstu planiranja sanacije. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom (EU) 2019/879 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uvedene su određene izmjene minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze utvrđenog u Direktivi 2014/59/EU. Informacije o sposobnosti institucija da ispune taj zahtjev u ograničenoj se mjeri razmatraju i u kontekstu planiranja sanacije.

| (2) | Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2018/1624 (3) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2018/1624 (3) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (3) | Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA). |
| --- | --- |

(3)

Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA).

| (4) | EBA nije provela otvorena javna savjetovanja o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba ni analizirala moguće povezane troškove i koristi jer je smatrala da bi to bilo nerazmjerno s obzirom na vrlo ograničeno područje primjene, mali broj i učinak izmjena te činjenicu da izmjene uključuju samo ažuriranje upućivanja na Direktivu 2014/59/EU, dvije nove stavke koje treba iskazati i manje izmjene radi uklanjanja tehničkih prepreka izvješćivanju. EBA je zatražila savjet Interesne skupine za bankarstvo, osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

(4)

EBA nije provela otvorena javna savjetovanja o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba ni analizirala moguće povezane troškove i koristi jer je smatrala da bi to bilo nerazmjerno s obzirom na vrlo ograničeno područje primjene, mali broj i učinak izmjena te činjenicu da izmjene uključuju samo ažuriranje upućivanja na Direktivu 2014/59/EU, dvije nove stavke koje treba iskazati i manje izmjene radi uklanjanja tehničkih prepreka izvješćivanju. EBA je zatražila savjet Interesne skupine za bankarstvo, osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) 2018/1624 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Prilog I. mijenja se kako slijedi:


  (a) | predložak Z 02.00 zamjenjuje se predloškom Z 02.00 iz Priloga I. ovoj Uredbi; |
| --- | --- | --- |

(1)

Prilog I. mijenja se kako slijedi:

(a)

predložak Z 02.00 zamjenjuje se predloškom Z 02.00 iz Priloga I. ovoj Uredbi;

| (b) | predložak Z 03.00 zamjenjuje se predloškom Z 03.00 iz Priloga I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(b)

predložak Z 03.00 zamjenjuje se predloškom Z 03.00 iz Priloga I. ovoj Uredbi.

| (2) | Prilog II. zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

1

(2)  Direktiva (EU) 2019/879 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Direktive 2014/59/EU u pogledu kapaciteta pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te Direktive 98/26/EZ (SL L 150, 7.6.2019., str. 296.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1624 od 23. listopada 2018. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu postupaka te standardnih obrazaca i predložaka za pružanje informacija za potrebe planova sanacije kreditnih institucija i investicijskih društava u skladu s Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1066 (SL L 277, 7.11.2018., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

4

---

PRILOG I

| ‘Z 02.00 – Struktura obveza (LIAB) |
| --- |

‘Z 02.00 – Struktura obveza (LIAB)

| | Druga ugovorna strana | UKUPNO | |
| --- | --- | --- | --- |
| Kućanstva | Nefinancijska društva (MSP-ovi) | Nefinancijska društva (osim MSP-ova) | Kreditne institucije | Ostala financijska društva | Opće države i središnje banke | Neidentificirana, uvršteno na mjestu trgovanja | Neidentificirana, nije uvršteno na mjestu trgovanja | od čega: unutar grupe | od čega: obveze koje su uređene pravom treće zemlje, osim obveza unutar grupe |
| Redak | Stavka | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | OBVEZE KOJE SU ISKLJUČENE IZ BAIL-INA | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Osigurani depoziti | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Osigurane obveze – kolateralizirani dio | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Obveze prema klijentima, ako su oni zaštićeni u slučaju nesolventnosti | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Fiducijarne obveze, ako su korisnici zaštićeni u slučaju nesolventnosti | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Obveze prema institucijama < 7 dana | | | | | | | | | | | |
| 0161 | Obveze prema sustavima (operaterima sustava) i drugim ugovornim stranama < 7 dana | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Obveze prema zaposlenicima | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Obveze koje su ključne za svakodnevno funkcioniranje poslovanja | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Obveze prema poreznim tijelima i tijelima nadležnima za socijalno osiguranje, ako te obveze imaju prednost | | | | | | | | | | | |
| 0200 | Obveze prema sustavima osiguranja depozita | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Obveze prema ostalim subjektima grupe u sanaciji | | | | | | | | | | | |
| 0300 | OBVEZE KOJE NISU ISKLJUČENE IZ BAIL-INA | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni | | | | | | | | | | | |
| 0311 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0312 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0313 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0314 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni | | | | | | | | | | | |
| 0321 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0322 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0323 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0324 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0330 | Bilančne obveze koje proizlaze iz izvedenica | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, a prije prijeboja kolaterala | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću i poslije prijeboja kolaterala | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, poslije prijeboja kolaterala, uz uključivanje procijenjenih iznosa za zatvaranje | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Nekolateralizirane osigurane obveze | | | | | | | | | | | |
| 0341 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0342 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0343 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0344 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Strukturirani dužnički instrumenti | | | | | | | | | | | |
| 0351 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0352 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0353 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0354 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Nadređene neosigurane obveze | | | | | | | | | | | |
| 0361 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0362 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0363 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0364 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Nadređene nepovlaštene obveze | | | | | | | | | | | |
| 0366 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0367 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0368 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0369 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Podređene obveze (koje nisu priznate kao regulatorni kapital) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec | | | | | | | | | | | |
| 0372 | od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina | | | | | | | | | | | |
| 0373 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0374 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0380 | Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL) | | | | | | | | | | | |
| 0381 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0382 | od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Nefinancijske obveze | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Preostale obveze | | | | | | | | | | | |
| 0500 | REGULATORNI KAPITAL | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Redovni osnovni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0511 | od čega: instrumenti kapitala/dionički kapital | | | | | | | | | | | |
| 0512 | od čega: instrumenti koji su jednako rangirani kao redovne dionice | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Dodatni osnovni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0521 | od čega: podređene obveze (ili njihov dio) koje su priznate kao regulatorni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Dopunski kapital | | | | | | | | | | | |
| 0531 | od čega: podređene obveze (ili njihov dio) koje su priznate kao regulatorni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0600 | UKUPNE OBVEZE I REGULATORNI KAPITAL, UKLJUČUJUĆI OBVEZE IZ IZVEDENICA’ | | | | | | | | | | | |

Druga ugovorna strana

UKUPNO

Kućanstva

Nefinancijska društva (MSP-ovi)

Nefinancijska društva (osim MSP-ova)

Kreditne institucije

Ostala financijska društva

Opće države i središnje banke

Neidentificirana, uvršteno na mjestu trgovanja

Neidentificirana, nije uvršteno na mjestu trgovanja

od čega: unutar grupe

od čega: obveze koje su uređene pravom treće zemlje, osim obveza unutar grupe

Redak

Stavka

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

OBVEZE KOJE SU ISKLJUČENE IZ BAIL-INA

0110

Osigurani depoziti

0120

Osigurane obveze – kolateralizirani dio

0130

Obveze prema klijentima, ako su oni zaštićeni u slučaju nesolventnosti

0140

Fiducijarne obveze, ako su korisnici zaštićeni u slučaju nesolventnosti

0150

Obveze prema institucijama < 7 dana

0161

Obveze prema sustavima (operaterima sustava) i drugim ugovornim stranama < 7 dana

0170

Obveze prema zaposlenicima

0180

Obveze koje su ključne za svakodnevno funkcioniranje poslovanja

0190

Obveze prema poreznim tijelima i tijelima nadležnima za socijalno osiguranje, ako te obveze imaju prednost

0200

Obveze prema sustavima osiguranja depozita

0210

Obveze prema ostalim subjektima grupe u sanaciji

0300

OBVEZE KOJE NISU ISKLJUČENE IZ BAIL-INA

0310

Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni

0311

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0312

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0313

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0314

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0320

Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni

0321

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0322

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0323

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0324

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0330

Bilančne obveze koje proizlaze iz izvedenica

0331

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, a prije prijeboja kolaterala

0332

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću i poslije prijeboja kolaterala

0333

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, poslije prijeboja kolaterala, uz uključivanje procijenjenih iznosa za zatvaranje

0334

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju

0340

Nekolateralizirane osigurane obveze

0341

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0342

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0343

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0344

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0350

Strukturirani dužnički instrumenti

0351

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0352

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0353

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0354

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0360

Nadređene neosigurane obveze

0361

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0362

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0363

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0364

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0365

Nadređene nepovlaštene obveze

0366

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0367

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0368

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0369

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0370

Podređene obveze (koje nisu priznate kao regulatorni kapital)

0371

od čega: preostali rok do dospijeća <= 1 mjesec

0372

od čega: preostali rok do dospijeća > 1 mjesec < 1 godina

0373

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0374

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0380

Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL)

0381

od čega: preostali rok do dospijeća >= 1 godina i < 2 godine

0382

od čega: preostali rok do dospijeća >= 2 godine

0390

Nefinancijske obveze

0400

Preostale obveze

0500

REGULATORNI KAPITAL

0510

Redovni osnovni kapital

0511

od čega: instrumenti kapitala/dionički kapital

0512

od čega: instrumenti koji su jednako rangirani kao redovne dionice

0520

Dodatni osnovni kapital

0521

od čega: podređene obveze (ili njihov dio) koje su priznate kao regulatorni kapital

0530

Dopunski kapital

0531

od čega: podređene obveze (ili njihov dio) koje su priznate kao regulatorni kapital

0600

UKUPNE OBVEZE I REGULATORNI KAPITAL, UKLJUČUJUĆI OBVEZE IZ IZVEDENICA’

| ‘Z 03.00 – Kapitalni zahtjevi (OWN) |
| --- |

‘Z 03.00 – Kapitalni zahtjevi (OWN)

| | | Iznos ili postotak |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0100 | UKUPNI IZNOS IZLOŽENOSTI RIZIKU | |
| 0110 | Doprinos ukupnom konsolidiranom iznosu izloženosti riziku | |
| 0120 | Mjera ukupne izloženosti | |
| | INICIJALNI KAPITAL I ZAHTJEV U POGLEDU OMJERA FINANCIJSKE POLUGE | |
| 0210 | Inicijalni kapital | |
| 0220 | Zahtjev u pogledu omjera financijske poluge | |
| 0300 | STOPA UKUPNOG KAPITALNOG ZAHTJEVA U OKVIRU SREP-a (TSCR) | |
| 0310 | TSCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala | |
| 0320 | TSCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala | |
| 0400 | ZAHTJEVI ZA KOMBINIRANI ZAŠTITNI SLOJ | |
| 0410 | Zaštitni sloj za očuvanje kapitala | |
| 0420 | Zaštitni sloj za očuvanje kapitala zbog makrobonitetnog ili sistemskog rizika utvrđenog na razini države članice | |
| 0430 | Protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju | |
| 0440 | Zaštitni sloj za sistemski rizik | |
| 0450 | Zaštitni sloj za globalnu sistemski važnu instituciju | |
| 0460 | Zaštitni sloj za ostale sistemski važne institucije | |
| 0500 | Stopa sveukupnog kapitalnog zahtjeva (OCR) | |
| 0510 | OCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala | |
| 0520 | OCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala | |
| 0600 | OCR i zahtjev iz stupa 2. na temelju smjernica (P2G) | |
| 0610 | OCR i P2G: koji se moraju sastojati od redovnog osnovnog kapitala | |
| 0620 | OCR i P2G: koji se moraju sastojati od osnovnog kapitala’ | |

Iznos ili postotak

0010

0100

UKUPNI IZNOS IZLOŽENOSTI RIZIKU

0110

Doprinos ukupnom konsolidiranom iznosu izloženosti riziku

0120

Mjera ukupne izloženosti

INICIJALNI KAPITAL I ZAHTJEV U POGLEDU OMJERA FINANCIJSKE POLUGE

0210

Inicijalni kapital

0220

Zahtjev u pogledu omjera financijske poluge

0300

STOPA UKUPNOG KAPITALNOG ZAHTJEVA U OKVIRU SREP-a (TSCR)

0310

TSCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala

0320

TSCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala

0400

ZAHTJEVI ZA KOMBINIRANI ZAŠTITNI SLOJ

0410

Zaštitni sloj za očuvanje kapitala

0420

Zaštitni sloj za očuvanje kapitala zbog makrobonitetnog ili sistemskog rizika utvrđenog na razini države članice

0430

Protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju

0440

Zaštitni sloj za sistemski rizik

0450

Zaštitni sloj za globalnu sistemski važnu instituciju

0460

Zaštitni sloj za ostale sistemski važne institucije

0500

Stopa sveukupnog kapitalnog zahtjeva (OCR)

0510

OCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala

0520

OCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala

0600

OCR i zahtjev iz stupa 2. na temelju smjernica (P2G)

0610

OCR i P2G: koji se moraju sastojati od redovnog osnovnog kapitala

0620

OCR i P2G: koji se moraju sastojati od osnovnog kapitala’

---

PRILOG II

„PRILOG II.

Upute

I.   Opće upute

I.1   Struktura

| 1. | Okvir se sastoji od 15 predložaka koji su organizirani u tri bloka:


  (1) | blok „opće informacije”, u kojem se daje pregled organizacijske strukture grupe i njezinih subjekata, raspodjele imovine i iznosa izloženosti riziku. Taj blok sastoji se od predloška „Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG)”; |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

blok „opće informacije”, u kojem se daje pregled organizacijske strukture grupe i njezinih subjekata, raspodjele imovine i iznosa izloženosti riziku. Taj blok sastoji se od predloška „Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG)”;

| (2) | blok „informacije o bilančnim stavkama i izvanbilančnim stavkama”, u kojem se pružaju financijske informacije o obvezama, regulatornom kapitalu, financijskim vezama među subjektima grupe, obvezama prema glavnim drugim ugovornim stranama i izvanbilančnim stavkama primljenima od glavnih drugih ugovornih strana te osiguranju depozita. Taj blok sastoji se od šest predložaka:


  (a) | predloška „Z 02.00 – Struktura obveza (LIAB)”; |
| --- | --- | --- |

(2)

blok „informacije o bilančnim stavkama i izvanbilančnim stavkama”, u kojem se pružaju financijske informacije o obvezama, regulatornom kapitalu, financijskim vezama među subjektima grupe, obvezama prema glavnim drugim ugovornim stranama i izvanbilančnim stavkama primljenima od glavnih drugih ugovornih strana te osiguranju depozita. Taj blok sastoji se od šest predložaka:

(a)

predloška „Z 02.00 – Struktura obveza (LIAB)”;

| (b) | predloška „Z 03.00 – Kapitalni zahtjevi (OWN)”; |
| --- | --- |

(b)

predloška „Z 03.00 – Kapitalni zahtjevi (OWN)”;

| (c) | predloška „Z 04.00 – Međusobne financijske veze unutar grupe (IFC)”; |
| --- | --- |

(c)

predloška „Z 04.00 – Međusobne financijske veze unutar grupe (IFC)”;

| (d) | dvaju predložaka o glavnim drugim ugovornim stranama: predložak „Z 05.01 – Glavne druge ugovorne strane prema kojima postoje obveze (Z-MCP 1)” i predložak „Z 05.02 – Glavne druge ugovorne strane izvan bilance (Z-MCP 2)”; |
| --- | --- |

(d)

dvaju predložaka o glavnim drugim ugovornim stranama: predložak „Z 05.01 – Glavne druge ugovorne strane prema kojima postoje obveze (Z-MCP 1)” i predložak „Z 05.02 – Glavne druge ugovorne strane izvan bilance (Z-MCP 2)”;

| (e) | predloška „Z 06.00 – Osiguranje depozita (Z-DIS)”; |
| --- | --- |

(e)

predloška „Z 06.00 – Osiguranje depozita (Z-DIS)”;

| (3) | blok „ključne funkcije”, u kojem se daje pregled ključnih funkcija i raspoređuje ih se po pravnim osobama, temeljnim linijama poslovanja, ključnim uslugama, infrastrukturama financijskog tržišta i informacijskim sustavima. Taj blok sastoji se od sedam predložaka:


  (a) | četiriju predložaka o utvrđivanju ključnih funkcija i njihovu raspoređivanju po temeljnim linijama poslovanja i subjektima grupe: predložak „Z 07.01 – Procjena ključnog statusa gospodarskih funkcija (Z-FUNC 1)”, predložak „Z 07.02 – Raspored ključnih funkcija po pravnim osobama (Z-FUNC 2)”, predložak „Z 07.03 – Raspored temeljnih linija poslovanja po pravnim osobama (Z-FUNC 3)” i predložak „Z 07.04 – Raspored ključnih funkcija po temeljnim linijama poslovanja (Z-FUNC 4)”; |
| --- | --- | --- |

(3)

blok „ključne funkcije”, u kojem se daje pregled ključnih funkcija i raspoređuje ih se po pravnim osobama, temeljnim linijama poslovanja, ključnim uslugama, infrastrukturama financijskog tržišta i informacijskim sustavima. Taj blok sastoji se od sedam predložaka:

(a)

četiriju predložaka o utvrđivanju ključnih funkcija i njihovu raspoređivanju po temeljnim linijama poslovanja i subjektima grupe: predložak „Z 07.01 – Procjena ključnog statusa gospodarskih funkcija (Z-FUNC 1)”, predložak „Z 07.02 – Raspored ključnih funkcija po pravnim osobama (Z-FUNC 2)”, predložak „Z 07.03 – Raspored temeljnih linija poslovanja po pravnim osobama (Z-FUNC 3)” i predložak „Z 07.04 – Raspored ključnih funkcija po temeljnim linijama poslovanja (Z-FUNC 4)”;

| (b) | predloška „Z 08.00 – Ključne usluge (Z-SERV)”; |
| --- | --- |

(b)

predloška „Z 08.00 – Ključne usluge (Z-SERV)”;

| (c) | predloška „Z 09.00 – Usluge infrastrukture financijskog tržišta – Pružatelji i korisnici – Raspored po ključnim funkcijama (FMI)”; |
| --- | --- |

(c)

predloška „Z 09.00 – Usluge infrastrukture financijskog tržišta – Pružatelji i korisnici – Raspored po ključnim funkcijama (FMI)”;

| (d) | dvaju predložaka o ključnim informacijskim sustavima: predložak „Z 10.01 – Ključni informacijski sustavi (opće informacije) (Z-CIS 1)” i predložak „Z 10.02 – Raspored informacijskih sustava (Z-CIS 2)”. |
| --- | --- |

(d)

dvaju predložaka o ključnim informacijskim sustavima: predložak „Z 10.01 – Ključni informacijski sustavi (opće informacije) (Z-CIS 1)” i predložak „Z 10.02 – Raspored informacijskih sustava (Z-CIS 2)”.

I.2   Upućivanja

| 2. | Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se sljedeće kratice:


  a) | „BCBS” znači Bazelski odbor za nadzor banaka Banke za međunarodne namire; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„BCBS” znači Bazelski odbor za nadzor banaka Banke za međunarodne namire;

| b) | „CPMI” znači Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture Banke za međunarodne namire; |
| --- | --- |

b)

„CPMI” znači Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture Banke za međunarodne namire;

| c) | „FINREP” znači obrasci za financijsko izvješćivanje iz priloga III. i IV. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/451 (1) i pripadajuće upute iz Priloga V. toj provedbenoj uredbi; |
| --- | --- |

c)

„FINREP” znači obrasci za financijsko izvješćivanje iz priloga III. i IV. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/451 (1) i pripadajuće upute iz Priloga V. toj provedbenoj uredbi;

| d) | „COREP (OF)” znači Prilog I. (obrasci) i Prilog II. (upute) Provedbenoj uredbi (EU) 2021/451; |
| --- | --- |

d)

„COREP (OF)” znači Prilog I. (obrasci) i Prilog II. (upute) Provedbenoj uredbi (EU) 2021/451;

| e) | „COREP (LR)” znači Prilog X. (obrasci) i Prilog XI. (upute) Provedbenoj uredbi (EU) 2021/451; |
| --- | --- |

e)

„COREP (LR)” znači Prilog X. (obrasci) i Prilog XI. (upute) Provedbenoj uredbi (EU) 2021/451;

| f) | „FSB” znači Odbor za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

f)

„FSB” znači Odbor za financijsku stabilnost;

| g) | „MRS” znači međunarodni računovodstveni standardi iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (2); |
| --- | --- |

g)

„MRS” znači međunarodni računovodstveni standardi iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (2);

| h) | „MSFI” znači međunarodni standardi financijskog izvješćivanja iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002; |
| --- | --- |

h)

„MSFI” znači međunarodni standardi financijskog izvješćivanja iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002;

| i) | „oznaka LEI” znači identifikacijska oznaka pravne osobe (3). Ako određena druga ugovorna strana ima identifikacijsku oznaku pravne osobe (LEI), ona se koristi za identifikaciju te druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

i)

„oznaka LEI” znači identifikacijska oznaka pravne osobe (3). Ako određena druga ugovorna strana ima identifikacijsku oznaku pravne osobe (LEI), ona se koristi za identifikaciju te druge ugovorne strane;

| j) | „nGAAP” ili „nacionalna općeprihvaćena računovodstvena načela” znači nacionalni računovodstveni okviri razvijeni na temelju Direktive Vijeća 86/635/EEZ (4). |
| --- | --- |

j)

„nGAAP” ili „nacionalna općeprihvaćena računovodstvena načela” znači nacionalni računovodstveni okviri razvijeni na temelju Direktive Vijeća 86/635/EEZ (4).

I.3   Računovodstveni standardi

| 3. | Ako u ovom Prilogu nije drugačije određeno, institucije o svim iznosima izvješćuju na temelju računovodstvenog okvira koji primjenjuju za izvješćivanje o financijskim informacijama u skladu s člancima od 9. do 11. Provedbene uredbe (EU) 2021/451. Institucije koje nisu obvezne izvješćivati o financijskim informacijama u skladu s tom uredbom primjenjuju pravila iz svojeg računovodstvenog okvira. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za institucije koje izvješćuju na temelju međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja (MSFI) umetnuta su upućivanja na odgovarajuće MSFI-je. |
| --- | --- |

4.

I.4   Opseg konsolidacije

| 5. | Ovaj okvir, ovisno o predlošku, odnosi se na sljedeće:


  a) | konsolidaciju na osnovi računovodstvene konsolidacije (subjekti uključeni u konsolidirane financijske izvještaje u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konsolidaciju na osnovi računovodstvene konsolidacije (subjekti uključeni u konsolidirane financijske izvještaje u skladu s primjenjivim računovodstvenim okvirom);

| b) | bonitetnu konsolidaciju (subjekti uključeni u opseg konsolidacije u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5)) na razini matičnog društva u Uniji; |
| --- | --- |

b)

bonitetnu konsolidaciju (subjekti uključeni u opseg konsolidacije u skladu s dijelom prvim glavom II. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5)) na razini matičnog društva u Uniji;

| c) | konsolidaciju na razini subjekta u sanaciji za grupu u sanaciji. |
| --- | --- |

c)

konsolidaciju na razini subjekta u sanaciji za grupu u sanaciji.

| 6. | Za svaki predložak institucije su dužne poštovati konsolidacijsku osnovu ili osnove koje su primjenjive u skladu s člankom 4. ove Uredbe. |
| --- | --- |

6.

I.5   Označivanje brojevima i druga pravila

| 7. | U uputama u ovom Prilogu pri upućivanju na stupce, retke i rubrike predložaka primjenjuju se brojčane oznake utvrđene prema pravilima označivanja u nastavku. Te se brojčane oznake u velikoj mjeri upotrebljavaju u pravilima validacije.
  Primjenjuje se sljedeći opći način bilježenja:


  (a) | {predložak;redak;stupac} za upućivanje na stupce, retke i rubrike u obrascu; |
| --- | --- | --- |

7.

Primjenjuje se sljedeći opći način bilježenja:

(a)

{predložak;redak;stupac} za upućivanje na stupce, retke i rubrike u obrascu;

| (b) | {redak;stupac} u slučaju validacija u okviru predloška pri kojima se upotrebljavaju samo točke podataka iz tog predloška, bez upućivanja na predložak; |
| --- | --- |

(b)

{redak;stupac} u slučaju validacija u okviru predloška pri kojima se upotrebljavaju samo točke podataka iz tog predloška, bez upućivanja na predložak;

| (c) | {predložak;redak} u slučaju predložaka sa samo jednim stupcem upućuje se samo na retke; |
| --- | --- |

(c)

{predložak;redak} u slučaju predložaka sa samo jednim stupcem upućuje se samo na retke;

| (d) | znak zvjezdice upotrebljava se kako bi se izrazilo da je validacija provedena za prethodno navedene retke ili stupce. |
| --- | --- |

(d)

znak zvjezdice upotrebljava se kako bi se izrazilo da je validacija provedena za prethodno navedene retke ili stupce.

| 8. | Ako informacija nije primjenjiva na subjekte za koje se izvješće podnosi, odgovarajuća polja ostavljaju se praznima. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ako se u uputama u ovom Prilogu upućuje na primarni ključ, to znači stupac ili kombinacija stupaca namijenjenih jedinstvenom identificiranju svih redaka u predlošku. Primarni ključ sadržava jedinstvenu vrijednost za svaki redak u predlošku. On ne smije sadržavati vrijednost nula. |
| --- | --- |

9.

II.   Upute za predloške

II.1   Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG)

II.1.1   Opće napomene

| 10. | U ovom se predlošku daje pregled pravne i vlasničke strukture grupe. Za sve subjekte grupe koji ispunjavaju minimalni prag utvrđen u članku 4. stavku 2. točki (a) ove Uredbe podnosi se jedan predložak. U tom se predlošku identificiraju samo pravne osobe. |
| --- | --- |

10.

II.1.2   Upute za specifične pozicije

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0010 – 0160 | Subjekt |
| 0010 | Naziv

  Naziv subjekta. Službeni naziv kako je naveden u korporativnim aktima, uključujući pravni oblik. |
| 0020 | Oznaka

  Oznaka subjekta. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.
  Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima. Oznaka uvijek mora imati vrijednost. |
| 0030 | Oznaka LEI

  Alfanumerička oznaka LEI subjekta s 20 znamenaka, ako je dostupna. |
| 0040 | Vrsta subjekta

  Vrsta subjekta, po redoslijedu prvenstva, jedna je od sljedećih:


  a) | „kreditna institucija”
  Ova kategorija obuhvaća kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, ne uključujući subjekte iz članka 2. stavka 5. Direktive 2013/36/EU (6). |

Stupci

Upute

0010 – 0160

Subjekt

0010

Naziv

Naziv subjekta. Službeni naziv kako je naveden u korporativnim aktima, uključujući pravni oblik.

0020

Oznaka

Oznaka subjekta. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima. Oznaka uvijek mora imati vrijednost.

0030

Oznaka LEI

Alfanumerička oznaka LEI subjekta s 20 znamenaka, ako je dostupna.

0040

Vrsta subjekta

Vrsta subjekta, po redoslijedu prvenstva, jedna je od sljedećih:

a)

„kreditna institucija”

Ova kategorija obuhvaća kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, ne uključujući subjekte iz članka 2. stavka 5. Direktive 2013/36/EU (6).

| b) | „investicijsko društvo koje podliježe zahtjevu u pogledu inicijalnog kapitala utvrđenom u članku 28. stavku 2. Direktive 2013/36/EU”
  Ova kategorija obuhvaća investicijska društva kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 koja podliježu zahtjevu u pogledu inicijalnog kapitala utvrđenom u članku 28. stavku 2. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

„investicijsko društvo koje podliježe zahtjevu u pogledu inicijalnog kapitala utvrđenom u članku 28. stavku 2. Direktive 2013/36/EU”

Ova kategorija obuhvaća investicijska društva kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 koja podliježu zahtjevu u pogledu inicijalnog kapitala utvrđenom u članku 28. stavku 2. Direktive 2013/36/EU.

| c) | „investicijsko društvo koje ne podliježe zahtjevu u pogledu inicijalnog kapitala utvrđenom u članku 28. stavku 2. Direktive 2013/36/EU” |
| --- | --- |

c)

„investicijsko društvo koje ne podliježe zahtjevu u pogledu inicijalnog kapitala utvrđenom u članku 28. stavku 2. Direktive 2013/36/EU”

| d) | „financijska institucija”
  Ova kategorija obuhvaća financijske institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 26. Uredbe (EU) br. 575/2013, osim onih koje su klasificirane kao „holding” kako je opisano u točki (e). |
| --- | --- |

d)

„financijska institucija”

Ova kategorija obuhvaća financijske institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 26. Uredbe (EU) br. 575/2013, osim onih koje su klasificirane kao „holding” kako je opisano u točki (e).

| e) | „holding”
  Ova kategorija obuhvaća bilo što od sljedećeg:


  — | financijski holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 20. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- | --- |

e)

„holding”

Ova kategorija obuhvaća bilo što od sljedećeg:

—

financijski holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 20. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | mješoviti financijski holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 21. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

—

mješoviti financijski holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 21. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | mješoviti holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 22. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

—

mješoviti holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 22. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | matični financijski holding u državi članici kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 30. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

—

matični financijski holding u državi članici kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 30. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | matični financijski holding iz EU-a kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 31. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

—

matični financijski holding iz EU-a kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 31. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | matični mješoviti financijski holding u državi članici kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 32. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

—

matični mješoviti financijski holding u državi članici kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 32. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | matični mješoviti financijski holding iz EU-a kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 33. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

—

matični mješoviti financijski holding iz EU-a kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 33. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| f) | „društvo za osiguranje”
  Ova kategorija obuhvaća društva za osiguranje kako su definirana u članku 13. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

f)

„društvo za osiguranje”

Ova kategorija obuhvaća društva za osiguranje kako su definirana u članku 13. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| g) | „druga vrsta subjekta” ako subjekt nije obuhvaćen nijednom od prethodno navedenih kategorija. |
| --- | --- |

g)

„druga vrsta subjekta” ako subjekt nije obuhvaćen nijednom od prethodno navedenih kategorija.

0050

Zemlja

Oznaka ISO 3166-1-alfa-2 zemlje u kojoj je subjekt osnovan, koja može biti država članica ili treća zemlja.

0060

Uključen u bonitetni opseg

Iskazuju se sljedeće kratice:

| | D – da, |
| --- | --- |

D – da,

| | N – ne. |
| --- | --- |

N – ne.

0070

Izuzeće iz članka 7. Uredbe o kapitalnim zahtjevima (CRR)

Iskazuju se sljedeće kratice:

| | D – ako je nadležno tijelo odobrilo izuzeće od primjene članka 6. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

D – ako je nadležno tijelo odobrilo izuzeće od primjene članka 6. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| | N – ako ga nije odobrilo. |
| --- | --- |

N – ako ga nije odobrilo.

0080

Izuzeće iz članka 10. Uredbe o kapitalnim zahtjevima (CRR)

Iskazuju se sljedeće kratice:

| | D – ako je nadležno tijelo primijenilo izuzeće u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

D – ako je nadležno tijelo primijenilo izuzeće u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| | N – ako ga nije primijenilo. |
| --- | --- |

N – ako ga nije primijenilo.

0090

Ukupna imovina

Ukupna imovina kako je definirana za FINREP: {F 01.01;380,010}

0100

Ukupan iznos izloženosti riziku

Ukupni iznos izloženosti riziku kako je definiran za COREP (OF): {C 02.00;0010;0010}

Ova se stavka ne iskazuje za subjekte koji nisu institucije i subjekte na koje se primjenjuje izuzeće u skladu s člankom 7. ili člankom 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.

0110

Izloženost omjera financijske poluge

Ukupna izloženost omjera financijske poluge kako je definirana za COREP (LR): {C 47.00;0290;0010}

Ova se stavka ne iskazuje za subjekte koji nisu institucije i subjekte na koje se primjenjuje izuzeće u skladu s člankom 7. ili člankom 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.

0120

Računovodstveni standard

Računovodstveni standardi koje subjekt primjenjuje. Iskazuju se sljedeće kratice:

| — | MSFI, |
| --- | --- |

—

MSFI,

| — | nGAAP. |
| --- | --- |

—

nGAAP.

0130

Doprinos ukupnoj konsolidiranoj imovini

Iznos doprinosa subjekta ukupnoj konsolidiranoj imovini grupe na koju se izvješće odnosi.

0140

Doprinos ukupnom konsolidiranom iznosu izloženosti riziku

Iznos doprinosa subjekta ukupnom konsolidiranom iznosu izloženosti riziku grupe na koju se izvješće odnosi.

0150

Doprinos konsolidiranoj izloženosti omjera financijske poluge

Iznos doprinosa subjekta ukupnoj konsolidiranoj izloženosti omjera financijske poluge grupe na koju se izvješće odnosi.

0160

Relevantna pravna osoba

Je li subjekt relevantna pravna osoba u skladu s definicijom iz članka 2. ove Uredbe.

0170 – 0210

Neposredno matično društvo

Neposredno matično društvo subjekta. Iskazuje se samo neposredno matično društvo koji ima više od 5 % glasačkih prava u subjektu.

Ako subjekt ima više neposrednih matičnih društava, iskazuje se samo ono neposredno matično društvo koje ima najveći udio u kapitalu ili, ako je to relevantno, najveći glasački udio.

0170

Naziv

Naziv neposrednog matičnog društva subjekta.

0180

Oznaka

Oznaka neposrednog matičnog društva. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima. Oznaka uvijek mora imati vrijednost.

0190

Oznaka LEI

Alfanumerička oznaka LEI subjekta s 20 znamenaka, ako je dostupna.

0200

Dionički kapital

Iznos dioničkog kapitala koji neposredno matično društvo ima u subjektu, isključujući pričuve.

0210

Glasačka prava u subjektu

Postotak glasačkih prava koje neposredno matično društvo ima u subjektu.

Ova se informacija traži samo ako jedna dionica nije jednaka jednom glasu (stoga glasačka prava nisu jednaka dioničkom kapitalu).

II.2   Z 02.00 – Struktura obveza (LIAB)

II.2.1   Opće napomene

| 11. | Za ovaj predložak potrebne su detaljne informacije o strukturi obveza subjekta ili grupe. Obveze su raščlanjene prema obvezama koje su isključene iz bail-ina i obvezama koje nisu isključene iz bail-ina. Pružaju se daljnje raščlambe prema kategorijama obveza, kategorijama drugih ugovornih strana i dospijeću. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ako se u ovom predlošku navodi raščlamba prema dospijeću, prestali rok do dospijeća vrijeme je do ugovorenog dospijeća. Odstupajući od toga:


  a) | ako instrument obveza uključuje opciju otkupa imatelja koja se može izvršiti prije izvorno navedenog dospijeća instrumenta, dospijeće instrumenta je najraniji mogući datum na koji imatelj može izvršiti opciju otkupa i zatražiti otkup ili otplatu instrumenta; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

ako instrument obveza uključuje opciju otkupa imatelja koja se može izvršiti prije izvorno navedenog dospijeća instrumenta, dospijeće instrumenta je najraniji mogući datum na koji imatelj može izvršiti opciju otkupa i zatražiti otkup ili otplatu instrumenta;

| b) | ako instrument obveza uključuje poticaj izdavatelju da instrument kupi, otkupi, otplati ili ponovno kupi prije izvorno navedenog dospijeća instrumenta, dospijeće instrumenta je najraniji mogući datum na koji izdavatelj može izvršiti tu opciju i zatražiti otkup ili otplatu instrumenta; |
| --- | --- |

b)

ako instrument obveza uključuje poticaj izdavatelju da instrument kupi, otkupi, otplati ili ponovno kupi prije izvorno navedenog dospijeća instrumenta, dospijeće instrumenta je najraniji mogući datum na koji izdavatelj može izvršiti tu opciju i zatražiti otkup ili otplatu instrumenta;

| c) | ako instrument uključuje takvu opciju kupnje izdavatelja bez navedenog datuma izvršenja ili ako izvršenje opcije kupnje pokreću specifični događaji, navodi se konzervativna procjena vjerojatnog datuma izvršenja opcije; u tu se svrhu ne uzima u obzir opcija kupnje u slučaju regulatornog ili poreznog događaja. |
| --- | --- |

c)

ako instrument uključuje takvu opciju kupnje izdavatelja bez navedenog datuma izvršenja ili ako izvršenje opcije kupnje pokreću specifični događaji, navodi se konzervativna procjena vjerojatnog datuma izvršenja opcije; u tu se svrhu ne uzima u obzir opcija kupnje u slučaju regulatornog ili poreznog događaja.

U slučaju međuplaćanja glavnice, glavnica se dijeli i raspodjeljuje u odgovarajuće razrede dospijeća. Ako je primjenjivo, dospijeće se razmatra zasebno za glavnicu i obračunate kamate.

| 13. | Iznosi iskazani u ovom predlošku nepodmireni su iznosi. Nepodmireni iznos potraživanja ili instrumenta zbroj je glavnice potraživanja ili instrumenta i obračunatih kamata. Nepodmireni iznos jednak je vrijednosti potraživanja koju bi vjerovnik mogao potraživati u okviru postupka u slučaju nesolventnosti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Međutim, bilančne obveze koje proizlaze iz izvedenica (iskazane u retku 0330) iskazuju se u obliku knjigovodstvenih vrijednosti. Knjigovodstvena vrijednost je knjigovodstvena vrijednost kako je definirana za potrebe FINREP-a, na temelju MSFI-ja ili nacionalnih općeprihvaćenih računovodstvenih načela, ovisno o tome što je primjenjivo. U suprotnom, primjenjuju se brojčani podaci iz sustavâ izvješćivanja na temelju nacionalnih općeprihvaćenih računovodstvenih načela. |
| --- | --- |

14.

II.2.2   Upute za specifične pozicije

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0010 | Kućanstva

  FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (f)
  Pojedinci ili skupine pojedinaca kao potrošači i proizvođači robe i pružatelji nefinancijskih usluga isključivo za vlastitu krajnju potrošnju te kao proizvođači tržišne robe i pružatelji nefinancijskih i financijskih usluga uz uvjet da njihove djelatnosti nisu djelatnosti kvazidruštava. Obuhvaćene su neprofitne institucije koje pružaju usluge kućanstvima i koje se u pravilu bave proizvodnjom netržišne robe i pružanjem netržišnih usluga namijenjenih posebnim skupinama kućanstava. |
| 0020 | Nefinancijska društva (MSP-ovi)

  Glava I. članak 2. stavak 1. Priloga Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. (8); FINREP, Prilog V. dio 1. točka 5. podtočka i.
  Poduzeća koja zapošljavaju manje od 250 zaposlenika i čiji godišnji promet ne premašuje 50 milijuna EUR i/ili čija godišnja bilanca ukupno ne premašuje 43 milijuna EUR. |
| 0030 | Nefinancijska društva (osim MSP-ova)

  FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (e)
  Društva i kvazidruštva koja se ne bave financijskim posredovanjem, nego u pravilu proizvodnjom tržišne robe i pružanjem nefinancijskih usluga na temelju Uredbe (EU) 2021/379 Europske središnje banke (9).
  Isključeni su podaci za „MSP-ove” iskazani u stupcu 0020. |
| 0040 | Kreditne institucije

  FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (c)
  Kreditne institucije u smislu članka 4. stavka 1. točke 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 i multilateralne razvojne banke. |
| 0050 | Ostala financijska društva

  FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (d)
  Sva financijska društva i kvazidruštva osim kreditnih institucija, npr. investicijska društva, investicijski fondovi, društva za osiguranje, mirovinski fondovi, subjekti za zajednička ulaganja i klirinške kuće, kao i preostali financijski posrednici, pomoćne financijske institucije i vlastite financijske institucije i zajmodavci. |
| 0060 | Opće države i središnje banke

  FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočke (a) i (b)
  Središnje banke i središnje države, područne ili regionalne samouprave i lokalne samouprave, uključujući administrativna tijela i neprofitna društva, ali ne uključujući javna i privatna trgovačka društva u vlasništvu navedenih tijela koja se bave komercijalnom djelatnošću (koja se, ovisno o njihovoj djelatnosti, iskazuju pod stavkom „Kreditne institucije”, „Ostala financijska društva” ili „Nefinancijska društva”); fondovi socijalne sigurnosti te međunarodne organizacije kao što su Europska unija, Međunarodni monetarni fond i Banka za međunarodne namire. |
| 0070 | Neidentificirani, uvršteno na mjestu trgovanja

  Ako je identitet imatelja vrijednosnog papira nepoznat jer su instrumenti uvršteni na mjestu trgovanja, kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10), ti se iznosi pripisuju ovom stupcu. |
| 0080 | Neidentificirani, nije uvršteno na mjestu trgovanja

  Ako je identitet imatelja vrijednosnog papira nepoznat a da instrumenti nisu uvršteni na mjestu trgovanja, ti iznosi pripisuju se ovom stupcu i nije potrebna nikakva daljnja raščlamba po drugim ugovornim stranama. Subjekti ulažu najveće moguće napore kako bi identificirali druge ugovorne strane i kako bi sveli korištenje ovog stupca na najmanju moguću mjeru. |
| 0090 | Ukupno |
| 0100 | Od čega: unutar grupe

  Obveze prema subjektima koji su uključeni u konsolidirane financijske izvještaje krajnjeg matičnog društva (za razliku od regulatornog opsega konsolidacije). |
| 0110 | Od čega: obveze koje su uređene pravom treće zemlje, osim onih unutar grupe

  U njih se uključuju bruto iznosi obveza koje su uređene pravom treće zemlje i/ili koje su izdali subjekti grupe s poslovnim nastanom u trećim zemljama. Isključuju se obveze unutar grupe.
  Ako je sanacijsko tijelo potvrdilo, u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11), da je uvjereno da bi svaka odluka sanacijskog tijela o otpisu ili konverziji obveze bila izvršiva prema pravu te treće zemlje, ta obveza ne iskazuje se u ovom stupcu. |

Stupci

Upute

0010

Kućanstva

FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (f)

Pojedinci ili skupine pojedinaca kao potrošači i proizvođači robe i pružatelji nefinancijskih usluga isključivo za vlastitu krajnju potrošnju te kao proizvođači tržišne robe i pružatelji nefinancijskih i financijskih usluga uz uvjet da njihove djelatnosti nisu djelatnosti kvazidruštava. Obuhvaćene su neprofitne institucije koje pružaju usluge kućanstvima i koje se u pravilu bave proizvodnjom netržišne robe i pružanjem netržišnih usluga namijenjenih posebnim skupinama kućanstava.

0020

Nefinancijska društva (MSP-ovi)

Glava I. članak 2. stavak 1. Priloga Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. (8); FINREP, Prilog V. dio 1. točka 5. podtočka i.

Poduzeća koja zapošljavaju manje od 250 zaposlenika i čiji godišnji promet ne premašuje 50 milijuna EUR i/ili čija godišnja bilanca ukupno ne premašuje 43 milijuna EUR.

0030

Nefinancijska društva (osim MSP-ova)

FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (e)

Društva i kvazidruštva koja se ne bave financijskim posredovanjem, nego u pravilu proizvodnjom tržišne robe i pružanjem nefinancijskih usluga na temelju Uredbe (EU) 2021/379 Europske središnje banke (9).

Isključeni su podaci za „MSP-ove” iskazani u stupcu 0020.

0040

Kreditne institucije

FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (c)

Kreditne institucije u smislu članka 4. stavka 1. točke 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 i multilateralne razvojne banke.

0050

Ostala financijska društva

FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočka (d)

Sva financijska društva i kvazidruštva osim kreditnih institucija, npr. investicijska društva, investicijski fondovi, društva za osiguranje, mirovinski fondovi, subjekti za zajednička ulaganja i klirinške kuće, kao i preostali financijski posrednici, pomoćne financijske institucije i vlastite financijske institucije i zajmodavci.

0060

Opće države i središnje banke

FINREP, Prilog V. dio 1. točka 42. podtočke (a) i (b)

Središnje banke i središnje države, područne ili regionalne samouprave i lokalne samouprave, uključujući administrativna tijela i neprofitna društva, ali ne uključujući javna i privatna trgovačka društva u vlasništvu navedenih tijela koja se bave komercijalnom djelatnošću (koja se, ovisno o njihovoj djelatnosti, iskazuju pod stavkom „Kreditne institucije”, „Ostala financijska društva” ili „Nefinancijska društva”); fondovi socijalne sigurnosti te međunarodne organizacije kao što su Europska unija, Međunarodni monetarni fond i Banka za međunarodne namire.

0070

Neidentificirani, uvršteno na mjestu trgovanja

Ako je identitet imatelja vrijednosnog papira nepoznat jer su instrumenti uvršteni na mjestu trgovanja, kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10), ti se iznosi pripisuju ovom stupcu.

0080

Neidentificirani, nije uvršteno na mjestu trgovanja

Ako je identitet imatelja vrijednosnog papira nepoznat a da instrumenti nisu uvršteni na mjestu trgovanja, ti iznosi pripisuju se ovom stupcu i nije potrebna nikakva daljnja raščlamba po drugim ugovornim stranama. Subjekti ulažu najveće moguće napore kako bi identificirali druge ugovorne strane i kako bi sveli korištenje ovog stupca na najmanju moguću mjeru.

0090

Ukupno

0100

Od čega: unutar grupe

Obveze prema subjektima koji su uključeni u konsolidirane financijske izvještaje krajnjeg matičnog društva (za razliku od regulatornog opsega konsolidacije).

0110

Od čega: obveze koje su uređene pravom treće zemlje, osim onih unutar grupe

U njih se uključuju bruto iznosi obveza koje su uređene pravom treće zemlje i/ili koje su izdali subjekti grupe s poslovnim nastanom u trećim zemljama. Isključuju se obveze unutar grupe.

Ako je sanacijsko tijelo potvrdilo, u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11), da je uvjereno da bi svaka odluka sanacijskog tijela o otpisu ili konverziji obveze bila izvršiva prema pravu te treće zemlje, ta obveza ne iskazuje se u ovom stupcu.

| Redci | Upute |
| --- | --- |
| 0100 | Obveze koje su isključene iz bail-ina


  U članku 44. stavku 2. Direktive 2014/59/EU navodi se da sanacijska tijela neće izvršiti ovlasti otpisa ili konverzije u odnosu na obveze isključene iz bail-ina bez obzira na to podliježu li pravu države članice ili treće zemlje. |
| 0110 | Osigurani depoziti

  Iznos osiguranih depozita kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 5. Direktive 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12), isključujući privremena visoka salda kako je utvrđeno u članku 6. stavku 2. te direktive. |
| 0120 | Osigurane obveze – kolateralizirani dio

  Članak 44. stavak 2. točka (b) Direktive 2014/59/EU
  Osigurane obveze, uključujući repo ugovore, pokrivene obveznice i obveze u obliku financijskih instrumenata koji čine sastavni dio imovine za pokriće i koji su prema nacionalnom pravu osigurani na sličan način kao pokrivene obveznice.
  Ni zahtjev da se osigura da sva osigurana imovina povezana s pokrivenim iznosom pokrivenih obveznica ostane jednaka, odijeljena i s dovoljnim sredstvima ni isključenje utvrđeno člankom 44. stavkom 2. točkom (b) Direktive 2014/59/EU ne sprečavaju sanacijska tijela da prema potrebi izvršavaju ovlasti u vezi s bilo kojim dijelom osigurane obveze ili obveze za koju je osiguran kolateral koji premašuje vrijednost imovine, zaloga, založnog prava ili kolaterala kojim je osigurana. Taj nepokriveni iznos tih osiguranih obveza ne iskazuje se u ovom retku, već se iskazuje u retku 0340, pri čemu podliježe dodatnoj raščlambi.
  Obveze središnje banke koje su pokrivene skupom kolaterala (primjerice, glavne operacije refinanciranja, operacije dugoročnog refinanciranja, ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja itd.) smatraju se osiguranim obvezama.
  Posebna vrsta obveza su pozicije kolaterala koje su primljene i evidentirane u bilanci. Ako su te pozicije kolaterala pravno vezane s pozicijom imovine, one se smatraju osiguranim obvezama za potrebe ovog izvješća. |
| 0130 | Obveze prema klijentima, ako su oni zaštićeni u slučaju nesolventnosti

  Članak 44. stavak 2. točka (c) Direktive 2014/59/EU
  Sve obveze nastale upravljanjem imovinom i novcem klijenata od strane institucije ili subjekta iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU, uključujući imovinu ili novac klijenata kojima upravlja u ime subjekta za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), ili alternativnih investicijskih fondova (AIF), kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14), pod uvjetom da je klijent zaštićen na temelju mjerodavnog prava o nesolventnosti. |
| 0140 | Fiducijarne obveze, ako su korisnici zaštićeni u slučaju nesolventnosti

  Članak 44. stavak 2. točka (d) Direktive 2014/59/EU
  Sve obveze nastale fiducijarnim odnosom između institucije ili subjekta iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU (u svojstvu fiducijara) i druge osobe (u svojstvu korisnika), pod uvjetom da je taj korisnik zaštićen na temelju mjerodavnog prava o nesolventnosti ili građanskog prava. |
| 0150 | Obveze prema institucijama < 7 dana

  Članak 44. stavak 2. točka (e) Direktive 2014/59/EU
  Obveze prema institucijama, isključujući subjekte koji pripadaju istoj računovodstvenoj grupi, čiji je izvorni rok dospijeća kraći od sedam dana. |
| 0161 | Obveze prema sustavima (operaterima sustava) i drugim ugovornim stranama < 7 dana

  Članak 44. stavak 2. točka (f) Direktive 2014/59/EU
  Obveze s preostalim rokom do dospijeća kraćim od sedam dana koje se duguju sustavima ili operaterima sustava određenima u skladu s Direktivom 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15) ili njihovim sudionicima i koje nastaju zbog sudjelovanja u takvim sustavima ili središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje za rad u Uniji na temelju članka 14. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (16) i središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje je ESMA priznala na temelju članka 25. te uredbe. |
| 0170 | Obveze prema zaposlenicima

  Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka i. Direktive 2014/59/EU
  Obveze prema zaposleniku u pogledu obračunatih a neisplaćenih plaća, mirovinskih davanja ili drugih fiksnih primanja, osim varijabilne komponente primitaka koja nije uređena kolektivnim ugovorom. Međutim, to se ne primjenjuje na varijabilnu komponentu primitaka kod osoba koje preuzimaju značajan rizik kako su utvrđene u članku 92. stavku 2. Direktive 2013/36/EU. |
| 0180 | Obveze koje su ključne za svakodnevno funkcioniranje poslovanja

  Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka ii. Direktive 2014/59/EU
  Obveze prema komercijalnom ili trgovačkom vjerovniku koje proizlaze iz pružanja robe ili usluga instituciji ili subjektu iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU, a koje su ključne za svakodnevno funkcioniranje njegova poslovanja, uključujući informatičke usluge, komunalne usluge, najam, opskrbu i održavanje prostora. |
| 0190 | Obveze prema poreznim tijelima i tijelima nadležnima za socijalno osiguranje, ako te obveze imaju prednost

  Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka iii. Direktive 2014/59/EU
  Obveze prema poreznim tijelima i tijelima nadležnima za socijalno osiguranje, pod uvjetom da te obveze imaju prednost na temelju mjerodavnog prava. |
| 0200 | Obveze prema sustavima osiguranja depozita

  Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka iv. Direktive 2014/59/EU
  Obveze prema sustavima osiguranja depozita koje proizlaze iz doprinosa plativih u skladu s Direktivom 2014/49/EU. |
| 0210 | Obveze prema ostalim subjektima grupe u sanaciji

  Članak 44. stavak 2. točka (h) Direktive 2014/59/EU
  Obveze prema institucijama ili subjektima iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU koji su dio iste grupe u sanaciji, ali nisu sami subjekti u sanaciji, neovisno o njihovu dospijeću, osim ako su te obveze u redu prvenstva ispod ostalih redovnih neosiguranih obveza u skladu s relevantnim nacionalnim pravom kojim se uređuje redovni postupak u slučaju nesolventnosti koji se primjenjuje na datum prenošenja Direktive 2014/59/EU.
  Ako je isključena obveza obveza iz izvedenica, iskazuju se neto pozicije obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju utvrđena u članku 429.c Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| 0300 | Obveze koje nisu isključene iz bail-ina |
| 0310 – 0314 | Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni

  Članak 108. Direktive 2014/59/EU
  Depoziti kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 3. Direktive 2014/49/EU koji se ne mogu isključiti iz bail-ina (članak 44. stavak 2. točka (a) Direktive 2014/59/EU), ali za koje je predviđeno povlašteno postupanje u skladu s člankom 108. Direktive 2014/59/EU. |
| 0320 – 0324 | Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni

  Depoziti kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 3. Direktive 2014/49/EU koji se ne mogu isključiti iz bail-ina niti je za njih predviđeno povlašteno postupanje na temelju članka 44. stavka 2. točke (a) ili članka 108. Direktive 2014/59/EU. |
| 0330 | Bilančne obveze koje proizlaze iz izvedenica

  Računovodstvena vrijednost obveza koje proizlaze iz izvedenica. |
| 0331 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, a prije prijeboja kolaterala

  Kao zadana postavka, zbroj svih neto tržišnih vrijednosti obveza iz izvedenica po ugovornom skupu za netiranje. Skup za netiranje iskazuje se samo ako neto tržišna vrijednost skupa za netiranje predstavlja obvezu. S izvedenicama koje ne podliježu sporazumima o netiranju postupa se kao da se radi o jednom ugovoru, tj. kao da se radi o skupu za netiranje sa samo jednom izvedenicom. |
| 0332 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću i poslije prijeboja kolaterala

  Vrednovanje u retku 0331 podliježe usklađivanju za kolateral koji je dan radi osiguranja te izloženosti, čime se dolazi do zbroja tih neto tržišnih vrijednosti nakon prijeboja kolaterala po njegovoj tržišnoj vrijednosti. |
| 0333 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, poslije prijeboja kolaterala, uz uključivanje procijenjenih iznosa za zatvaranje

  U skladu s Delegiranom uredbom Komisije 2016/1401 (17), dodatni iznos za zatvaranje koji pokriva iznos gubitaka ili troškova koje snose druge ugovorne strane ugovora o izvedenicama, ili dobitaka koje su ostvarile, zamjenom ili dobivanjem ekonomskog ekvivalenta značajnih uvjeta ugovora i prava na opcije strana u pogledu otkazanih ugovora.
  Procjene koje su potrebne kako bi se utvrdio iznos za zatvaranje u skladu s tom delegiranom uredbom mogu se pokazati prilično složenima na pojedinačnoj osnovi. Stoga se umjesto njih mogu koristiti zamjenske vrijednosti, koje se mogu temeljiti na dostupnim podacima kao što su bonitetni zahtjevi za tržišni rizik. Ako se pokaže da je nemoguće izračunati iznos za zatvaranje za obveze iz izvedenica, iskazani iznos jednak je iznosu iskazanom u retku 0332. |
| 0334 | Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju

  Iskazuju se neto pozicije obveza za izvedenice uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju utvrđena u članku 429.c Uredbe (EU) br. 575/2013 (povezano s izračunom mjere ukupne izloženosti omjera financijske poluge). |
| 0340 – 0344 | Nekolateralizirane osigurane obveze

  Iznos osiguranih obveza ili obveza za koje je osiguran kolateral koji premašuje vrijednost imovine, zaloga, založnog prava ili kolaterala kojim su osigurane. Time se obuhvaća „potkolateralizirani” dio bilo koje kolateralizirane obveze, primjerice potkolateralizirani dio pokrivenih obveznica ili repo transakcija. |
| 0350 – 0354 | Strukturirani dužnički instrumenti

  Strukturirani dužnički instrumenti u ovu su svrhu utvrđeni kao dužnički financijski instrumenti koji sadržavaju ugrađenu komponentu izvedenice, s prinosima koji su povezani s odnosnim vrijednosnim papirom ili indeksom (javni ili ugovoreni, kao što su vlasnički vrijednosni papiri ili obveznice, stope s fiksnim prinosom ili kredit, strane valute, robe itd.). Strukturirani dužnički instrumenti ne uključuju dužničke instrumente koji uključuju samo opcije kupnje ili prodaje, tj. vrijednost instrumenta ne ovisi o ugrađenoj komponenti izvedenice. |
| 0360 – 0364 | Nadređene neosigurane obveze

  Ovo uključuje sve nadređene neosigurane instrumente koji nisu uključeni u kategoriju strukturiranih dužničkih instrumenata. |
| 0365 – 0369 | Nadređene nepovlaštene obveze

  Iznos bilo koje od sljedećih obveza:


  — | neosiguranih tražbina koje proizlaze iz dužničkih instrumenata koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 108. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) i članku 108. stavku 3. Direktive 2014/59/EU, |

Redci

Upute

0100

Obveze koje su isključene iz bail-ina

U članku 44. stavku 2. Direktive 2014/59/EU navodi se da sanacijska tijela neće izvršiti ovlasti otpisa ili konverzije u odnosu na obveze isključene iz bail-ina bez obzira na to podliježu li pravu države članice ili treće zemlje.

0110

Osigurani depoziti

Iznos osiguranih depozita kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 5. Direktive 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12), isključujući privremena visoka salda kako je utvrđeno u članku 6. stavku 2. te direktive.

0120

Osigurane obveze – kolateralizirani dio

Članak 44. stavak 2. točka (b) Direktive 2014/59/EU

Osigurane obveze, uključujući repo ugovore, pokrivene obveznice i obveze u obliku financijskih instrumenata koji čine sastavni dio imovine za pokriće i koji su prema nacionalnom pravu osigurani na sličan način kao pokrivene obveznice.

Ni zahtjev da se osigura da sva osigurana imovina povezana s pokrivenim iznosom pokrivenih obveznica ostane jednaka, odijeljena i s dovoljnim sredstvima ni isključenje utvrđeno člankom 44. stavkom 2. točkom (b) Direktive 2014/59/EU ne sprečavaju sanacijska tijela da prema potrebi izvršavaju ovlasti u vezi s bilo kojim dijelom osigurane obveze ili obveze za koju je osiguran kolateral koji premašuje vrijednost imovine, zaloga, založnog prava ili kolaterala kojim je osigurana. Taj nepokriveni iznos tih osiguranih obveza ne iskazuje se u ovom retku, već se iskazuje u retku 0340, pri čemu podliježe dodatnoj raščlambi.

Obveze središnje banke koje su pokrivene skupom kolaterala (primjerice, glavne operacije refinanciranja, operacije dugoročnog refinanciranja, ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja itd.) smatraju se osiguranim obvezama.

Posebna vrsta obveza su pozicije kolaterala koje su primljene i evidentirane u bilanci. Ako su te pozicije kolaterala pravno vezane s pozicijom imovine, one se smatraju osiguranim obvezama za potrebe ovog izvješća.

0130

Obveze prema klijentima, ako su oni zaštićeni u slučaju nesolventnosti

Članak 44. stavak 2. točka (c) Direktive 2014/59/EU

Sve obveze nastale upravljanjem imovinom i novcem klijenata od strane institucije ili subjekta iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU, uključujući imovinu ili novac klijenata kojima upravlja u ime subjekta za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), ili alternativnih investicijskih fondova (AIF), kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14), pod uvjetom da je klijent zaštićen na temelju mjerodavnog prava o nesolventnosti.

0140

Fiducijarne obveze, ako su korisnici zaštićeni u slučaju nesolventnosti

Članak 44. stavak 2. točka (d) Direktive 2014/59/EU

Sve obveze nastale fiducijarnim odnosom između institucije ili subjekta iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU (u svojstvu fiducijara) i druge osobe (u svojstvu korisnika), pod uvjetom da je taj korisnik zaštićen na temelju mjerodavnog prava o nesolventnosti ili građanskog prava.

0150

Obveze prema institucijama < 7 dana

Članak 44. stavak 2. točka (e) Direktive 2014/59/EU

Obveze prema institucijama, isključujući subjekte koji pripadaju istoj računovodstvenoj grupi, čiji je izvorni rok dospijeća kraći od sedam dana.

0161

Obveze prema sustavima (operaterima sustava) i drugim ugovornim stranama < 7 dana

Članak 44. stavak 2. točka (f) Direktive 2014/59/EU

Obveze s preostalim rokom do dospijeća kraćim od sedam dana koje se duguju sustavima ili operaterima sustava određenima u skladu s Direktivom 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15) ili njihovim sudionicima i koje nastaju zbog sudjelovanja u takvim sustavima ili središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje za rad u Uniji na temelju članka 14. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (16) i središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje je ESMA priznala na temelju članka 25. te uredbe.

0170

Obveze prema zaposlenicima

Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka i. Direktive 2014/59/EU

Obveze prema zaposleniku u pogledu obračunatih a neisplaćenih plaća, mirovinskih davanja ili drugih fiksnih primanja, osim varijabilne komponente primitaka koja nije uređena kolektivnim ugovorom. Međutim, to se ne primjenjuje na varijabilnu komponentu primitaka kod osoba koje preuzimaju značajan rizik kako su utvrđene u članku 92. stavku 2. Direktive 2013/36/EU.

0180

Obveze koje su ključne za svakodnevno funkcioniranje poslovanja

Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka ii. Direktive 2014/59/EU

Obveze prema komercijalnom ili trgovačkom vjerovniku koje proizlaze iz pružanja robe ili usluga instituciji ili subjektu iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU, a koje su ključne za svakodnevno funkcioniranje njegova poslovanja, uključujući informatičke usluge, komunalne usluge, najam, opskrbu i održavanje prostora.

0190

Obveze prema poreznim tijelima i tijelima nadležnima za socijalno osiguranje, ako te obveze imaju prednost

Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka iii. Direktive 2014/59/EU

Obveze prema poreznim tijelima i tijelima nadležnima za socijalno osiguranje, pod uvjetom da te obveze imaju prednost na temelju mjerodavnog prava.

0200

Obveze prema sustavima osiguranja depozita

Članak 44. stavak 2. točka (g) podtočka iv. Direktive 2014/59/EU

Obveze prema sustavima osiguranja depozita koje proizlaze iz doprinosa plativih u skladu s Direktivom 2014/49/EU.

0210

Obveze prema ostalim subjektima grupe u sanaciji

Članak 44. stavak 2. točka (h) Direktive 2014/59/EU

Obveze prema institucijama ili subjektima iz članka 1. stavka 1. točke (b), (c) ili (d) Direktive 2014/59/EU koji su dio iste grupe u sanaciji, ali nisu sami subjekti u sanaciji, neovisno o njihovu dospijeću, osim ako su te obveze u redu prvenstva ispod ostalih redovnih neosiguranih obveza u skladu s relevantnim nacionalnim pravom kojim se uređuje redovni postupak u slučaju nesolventnosti koji se primjenjuje na datum prenošenja Direktive 2014/59/EU.

Ako je isključena obveza obveza iz izvedenica, iskazuju se neto pozicije obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju utvrđena u članku 429.c Uredbe (EU) br. 575/2013.

0300

Obveze koje nisu isključene iz bail-ina

0310 – 0314

Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni

Članak 108. Direktive 2014/59/EU

Depoziti kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 3. Direktive 2014/49/EU koji se ne mogu isključiti iz bail-ina (članak 44. stavak 2. točka (a) Direktive 2014/59/EU), ali za koje je predviđeno povlašteno postupanje u skladu s člankom 108. Direktive 2014/59/EU.

0320 – 0324

Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni

Depoziti kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 3. Direktive 2014/49/EU koji se ne mogu isključiti iz bail-ina niti je za njih predviđeno povlašteno postupanje na temelju članka 44. stavka 2. točke (a) ili članka 108. Direktive 2014/59/EU.

0330

Bilančne obveze koje proizlaze iz izvedenica

Računovodstvena vrijednost obveza koje proizlaze iz izvedenica.

0331

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, a prije prijeboja kolaterala

Kao zadana postavka, zbroj svih neto tržišnih vrijednosti obveza iz izvedenica po ugovornom skupu za netiranje. Skup za netiranje iskazuje se samo ako neto tržišna vrijednost skupa za netiranje predstavlja obvezu. S izvedenicama koje ne podliježu sporazumima o netiranju postupa se kao da se radi o jednom ugovoru, tj. kao da se radi o skupu za netiranje sa samo jednom izvedenicom.

0332

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću i poslije prijeboja kolaterala

Vrednovanje u retku 0331 podliježe usklađivanju za kolateral koji je dan radi osiguranja te izloženosti, čime se dolazi do zbroja tih neto tržišnih vrijednosti nakon prijeboja kolaterala po njegovoj tržišnoj vrijednosti.

0333

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir ugovorne skupove za netiranje, nakon usklađivanja s tržišnom vrijednošću, poslije prijeboja kolaterala, uz uključivanje procijenjenih iznosa za zatvaranje

U skladu s Delegiranom uredbom Komisije 2016/1401 (17), dodatni iznos za zatvaranje koji pokriva iznos gubitaka ili troškova koje snose druge ugovorne strane ugovora o izvedenicama, ili dobitaka koje su ostvarile, zamjenom ili dobivanjem ekonomskog ekvivalenta značajnih uvjeta ugovora i prava na opcije strana u pogledu otkazanih ugovora.

Procjene koje su potrebne kako bi se utvrdio iznos za zatvaranje u skladu s tom delegiranom uredbom mogu se pokazati prilično složenima na pojedinačnoj osnovi. Stoga se umjesto njih mogu koristiti zamjenske vrijednosti, koje se mogu temeljiti na dostupnim podacima kao što su bonitetni zahtjevi za tržišni rizik. Ako se pokaže da je nemoguće izračunati iznos za zatvaranje za obveze iz izvedenica, iskazani iznos jednak je iznosu iskazanom u retku 0332.

0334

Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju

Iskazuju se neto pozicije obveza za izvedenice uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju utvrđena u članku 429.c Uredbe (EU) br. 575/2013 (povezano s izračunom mjere ukupne izloženosti omjera financijske poluge).

0340 – 0344

Nekolateralizirane osigurane obveze

Iznos osiguranih obveza ili obveza za koje je osiguran kolateral koji premašuje vrijednost imovine, zaloga, založnog prava ili kolaterala kojim su osigurane. Time se obuhvaća „potkolateralizirani” dio bilo koje kolateralizirane obveze, primjerice potkolateralizirani dio pokrivenih obveznica ili repo transakcija.

0350 – 0354

Strukturirani dužnički instrumenti

Strukturirani dužnički instrumenti u ovu su svrhu utvrđeni kao dužnički financijski instrumenti koji sadržavaju ugrađenu komponentu izvedenice, s prinosima koji su povezani s odnosnim vrijednosnim papirom ili indeksom (javni ili ugovoreni, kao što su vlasnički vrijednosni papiri ili obveznice, stope s fiksnim prinosom ili kredit, strane valute, robe itd.). Strukturirani dužnički instrumenti ne uključuju dužničke instrumente koji uključuju samo opcije kupnje ili prodaje, tj. vrijednost instrumenta ne ovisi o ugrađenoj komponenti izvedenice.

0360 – 0364

Nadređene neosigurane obveze

Ovo uključuje sve nadređene neosigurane instrumente koji nisu uključeni u kategoriju strukturiranih dužničkih instrumenata.

0365 – 0369

Nadređene nepovlaštene obveze

Iznos bilo koje od sljedećih obveza:

—

neosiguranih tražbina koje proizlaze iz dužničkih instrumenata koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 108. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) i članku 108. stavku 3. Direktive 2014/59/EU,

| — | neosiguranih tražbina koje proizlaze iz dužničkih instrumenata iz članka 108. stavka 5. prvog podstavka točke (b) Direktive 2014/59/EU, |
| --- | --- |

—

neosiguranih tražbina koje proizlaze iz dužničkih instrumenata iz članka 108. stavka 5. prvog podstavka točke (b) Direktive 2014/59/EU,

| — | dužničkih instrumenata s najnižim redom prvenstva među redovnim neosiguranim tražbinama koje proizlaze iz dužničkih instrumenata iz članka 108. stavka 7. Direktive 2014/59/EU za koje je država članica predvidjela, u skladu s tim stavkom, da imaju isti red prvenstva kao tražbine koje ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 108. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) i članku 108. stavku 3. Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

—

dužničkih instrumenata s najnižim redom prvenstva među redovnim neosiguranim tražbinama koje proizlaze iz dužničkih instrumenata iz članka 108. stavka 7. Direktive 2014/59/EU za koje je država članica predvidjela, u skladu s tim stavkom, da imaju isti red prvenstva kao tražbine koje ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 108. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) i članku 108. stavku 3. Direktive 2014/59/EU.

0370 – 0374

Podređene obveze

Obveze koje će se na temelju nacionalnog prava o nesolventnosti otplatiti tek nakon što se u potpunosti otplate obveze za sve kategorije običnih vjerovnika i nadređenih nepovlaštenih vjerovnika. To uključuje i ugovorno i zakonski podređene obveze. U slučaju holdingâ nepodređeni dužnički vrijednosni papiri mogu se iskazivati i u ovoj kategoriji (tj. strukturna podređenost).

U ovu se kategoriju uključuju samo podređeni instrumenti koji nisu priznati kao regulatorni kapital.

Ovaj redak uključuje i dio podređenih obveza koji se u načelu smatra regulatornim kapitalom, ali nije uključen u regulatorni kapital zbog odredbi o postupnom ukidanju, kao što su članak 64. Uredbe (EU) br. 575/2013 (preostali rok do dospijeća) ili dio deseti Uredbe (EU) br. 575/2013 (učinak nastavka priznavanja).

0380 – 0382

Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL)

Bilo koji instrument koji je prihvatljiv za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz članka 45. Direktive 2014/59/EU, ali nije obuhvaćen u retku 0320 i u redcima od 0340 do 0370.

0390

Nefinancijske obveze

Ovim retkom obuhvaćaju se nefinancijske obveze koje se ne odnose na dužničke instrumente na čije se imatelje može primijeniti bail-in zbog praktičnih razloga, kao što su rezervacije povezane sa sudskim sporovima kojima subjekt podliježe.

0400

Preostale obveze

Bilo koja obveza koja nije iskazana u redcima od 0100 do 0390.

0500

Regulatorni kapital

Članak 4. stavak 1. točka 118. i članak 72. Uredbe (EU) br. 575/2013

Ista definicija kao i za COREP (OF): {C 01.00;010;010}

0510

Redovni osnovni kapital

Članak 50. Uredbe (EU) br. 575/2013

Ista definicija kao i za COREP (OF): {C 01.00;020;010}

0511

Od čega: instrumenti kapitala/dionički kapital

Pravni instrumenti koji čine redovni osnovni kapital (ili njegov dio) u obliku instrumenata kapitala/dioničkog kapitala.

0512

Od čega: instrumenti koji su jednako rangirani kao redovne dionice

Pravni instrumenti koji čine redovni osnovni kapital (ili njegov dio) u obliku instrumenata koji nisu instrumenti kapitala/dionički kapital, ali su jednako rangirani kao ta kategorija.

0520

Dodatni osnovni kapital

Članak 61. Uredbe (EU) br. 575/2013

Ista definicija kao i za COREP (OF): {C 01.00;530;010}

0521

Od čega: podređene obveze (ili njihov dio) koje su priznate kao regulatorni kapital

Pravni instrumenti koji čine dodatni osnovni kapital (ili njegov dio).

0530

Dopunski kapital

Članak 71. Uredbe (EU) br. 575/2013

Ista definicija kao i za COREP (OF): {C 01.00;750;010}

0531

Od čega: podređene obveze (ili njihov dio) koje su priznate kao regulatorni kapital

U ovoj raščlambi utvrđuju se pravni instrumenti koji čine dopunski kapital (ili njegov dio).

0600

Ukupne obveze i regulatorni kapital uključujući obveze iz izvedenica

Zbroj svih obveza iskazanih u ovom predlošku i iznos regulatornog kapitala. U tu se svrhu zbrajaju svi iznosi iz prethodnih linija. S obzirom na izvedenice, koristi se vrijednost iz retka 0334 „Zbroj neto pozicija obveza uzimajući u obzir bonitetna pravila o netiranju”.

II.3   Z 03.00 – Kapitalni zahtjevi (OWN)

II.3.1   Opće napomene

| 15. | Ovim predloškom prikupljaju se informacije o kapitalnim zahtjevima za subjekt ili grupu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sve iskazane informacije odražavaju kapitalne zahtjeve primjenjive na referentni izvještajni datum. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Informacije o zahtjevima iz stupa 2. koje su iskazane u ovom predlošku temelje se na najnovijem dostupnom službenom dopisu o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) koji je dostavilo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ako subjekt na koji se izvješće odnosi ne podliježe kapitalnim zahtjevima na pojedinačnoj osnovi, taj subjekt iskazuje samo redak 0110. |
| --- | --- |

18.

II.3.2   Upute za specifične pozicije

| Redci | Upute |
| --- | --- |
| 0100 | Ukupni iznos izloženosti riziku

  Članak 92. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013
  Vidjeti predložak Z 01.00, stupac 0100
  Ukupni iznos izloženosti riziku kako je definiran za COREP (OF): {C 02.00;010;010} |
| 0110 | Doprinos ukupnom konsolidiranom iznosu izloženosti riziku

  Vidjeti predložak Z 01.00, stupac 0140
  Ova stavka iskazuje se samo za subjekte koji ne podliježu kapitalnim zahtjevima na pojedinačnoj osnovi. |
| 0120 | Mjera ukupne izloženosti

  Članak 429. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013 |
| 0210 – 0250 | Zahtjevi u pogledu inicijalnog kapitala i omjera financijske poluge |
| 0210 | Inicijalni kapital

  Članak 12. i članci od 28 do 31. Direktive 2013/36/EU i članak 93. Uredbe (EU) br. 575/2013
  Iznos inicijalnog kapitala koji je potreban kao preduvjet za dobivanje odobrenja za početak rada institucije. |
| 0220 | Zahtjev u pogledu omjera financijske poluge

  Zahtjev u pogledu omjera financijske poluge u skladu s člankom 92. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013 kako je primjenjiv na subjekt ili grupu, izražen kao postotak mjere ukupne izloženosti. Izvještajni subjekti koji isključe izloženosti prema središnjoj banci institucije kako je navedeno u članku 429.a stavku 1. točki (n) Uredbe (EU) br. 575/2013 iskazuju zahtjev za prilagođeni omjer financijske poluge u skladu s člankom 429.a stavkom 7. te uredbe. Ako ne postoje nikakvi formalni zahtjevi, subjekti ovu rubriku ostavljaju praznom. |
| 0300 | Stopa ukupnog kapitalnog zahtjeva u okviru SREP-a (TSCR)

  COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}
  Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:


  i. | stopa ukupnog kapitala (8 %) kako je utvrđena u članku 92. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 575/2013; |

Redci

Upute

0100

Ukupni iznos izloženosti riziku

Članak 92. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013

Vidjeti predložak Z 01.00, stupac 0100

Ukupni iznos izloženosti riziku kako je definiran za COREP (OF): {C 02.00;010;010}

0110

Doprinos ukupnom konsolidiranom iznosu izloženosti riziku

Vidjeti predložak Z 01.00, stupac 0140

Ova stavka iskazuje se samo za subjekte koji ne podliježu kapitalnim zahtjevima na pojedinačnoj osnovi.

0120

Mjera ukupne izloženosti

Članak 429. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013

0210 – 0250

Zahtjevi u pogledu inicijalnog kapitala i omjera financijske poluge

0210

Inicijalni kapital

Članak 12. i članci od 28 do 31. Direktive 2013/36/EU i članak 93. Uredbe (EU) br. 575/2013

Iznos inicijalnog kapitala koji je potreban kao preduvjet za dobivanje odobrenja za početak rada institucije.

0220

Zahtjev u pogledu omjera financijske poluge

Zahtjev u pogledu omjera financijske poluge u skladu s člankom 92. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 575/2013 kako je primjenjiv na subjekt ili grupu, izražen kao postotak mjere ukupne izloženosti. Izvještajni subjekti koji isključe izloženosti prema središnjoj banci institucije kako je navedeno u članku 429.a stavku 1. točki (n) Uredbe (EU) br. 575/2013 iskazuju zahtjev za prilagođeni omjer financijske poluge u skladu s člankom 429.a stavkom 7. te uredbe. Ako ne postoje nikakvi formalni zahtjevi, subjekti ovu rubriku ostavljaju praznom.

0300

Stopa ukupnog kapitalnog zahtjeva u okviru SREP-a (TSCR)

COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

i.

stopa ukupnog kapitala (8 %) kako je utvrđena u članku 92. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| ii. | stopa dodatnih kapitalnih zahtjeva (zahtjevi iz stupa 2. – P2R) određena u skladu s člankom 104.a Direktive 2013/36/EU i Smjernicama EBA-e o zajedničkim postupcima i metodologijama za postupak nadzorne provjere i ocjene i nadzorno testiranje otpornosti na stres – pročišćena verzija (EBA/GL/2014/13). |
| --- | --- |

ii.

stopa dodatnih kapitalnih zahtjeva (zahtjevi iz stupa 2. – P2R) određena u skladu s člankom 104.a Direktive 2013/36/EU i Smjernicama EBA-e o zajedničkim postupcima i metodologijama za postupak nadzorne provjere i ocjene i nadzorno testiranje otpornosti na stres – pročišćena verzija (EBA/GL/2014/13).

U ovoj se stavci navodi stopa ukupnog kapitalnog zahtjeva (TSCR) u okviru SREP-a o kojoj je nadležno tijelo izvijestilo instituciju. TSCR je definiran u odjeljku 1.2. Smjernica EBA-e o SREP-u.

Ako nadležno tijelo nije obavijestilo instituciju ni o kakvim dodatnim kapitalnim zahtjevima, tada se iskazuje samo točka i.

0310

TSCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala

COREP (OF): {C 03.00;0140;0010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa redovnog osnovnog kapitala (4,5 %) kako je utvrđena u članku 92. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

i.

stopa redovnog osnovnog kapitala (4,5 %) kako je utvrđena u članku 92. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| ii. | dio stope zahtjeva iz stupa 2., navedene u točki ii. u retku 0300, za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku redovnog osnovnog kapitala. |
| --- | --- |

ii.

dio stope zahtjeva iz stupa 2., navedene u točki ii. u retku 0300, za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku redovnog osnovnog kapitala.

Ako nadležno tijelo nije obavijestilo ni o kakvim dodatnim kapitalnim zahtjevima koji se moraju držati u obliku redovnog osnovnog kapitala, tada se iskazuje samo točka i.

0320

| iii. | TSCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala |
| --- | --- |

iii.

TSCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala

COREP (OF): {C 03.00;0150;0010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa osnovnog kapitala (6 %) kako je utvrđena u članku 92. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

i.

stopa osnovnog kapitala (6 %) kako je utvrđena u članku 92. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 575/2013;

| ii. | dio stope zahtjeva iz stupa 2., navedene u točki ii. u retku 0300, za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku osnovnog kapitala. |
| --- | --- |

ii.

dio stope zahtjeva iz stupa 2., navedene u točki ii. u retku 0300, za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku osnovnog kapitala.

Ako nadležno tijelo nije obavijestilo ni o kakvim dodatnim kapitalnim zahtjevima koji se moraju držati u obliku osnovnog kapitala, tada se iskazuje samo točka i.

0400

Zahtjevi za kombinirani zaštitni sloj

Članak 128. točka 6. Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;0740;0010}

0410

Zaštitni sloj za očuvanje kapitala

Članak 128. točka 1. i članak 129. Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;750;010}).

U skladu s člankom 129. stavkom 1. te direktive zaštitni sloj za očuvanje kapitala dodatni je iznos redovnog osnovnog kapitala. Budući da je stopa zaštitnog sloja za očuvanje kapitala od 2,5 % stabilna, iznos se iskazuje u ovoj rubrici.

0420

Zaštitni sloj za očuvanje kapitala zbog makrobonitetnog ili sistemskog rizika utvrđenog na razini države članice

Članak 458. stavak 2. točka (d) podtočka iv. Uredbe (EU) br. 575/2013

COREP (OF): {C 04.00;760;010}).

U ovoj se rubrici iskazuje iznos zaštitnog sloja za očuvanje kapitala zbog makrobonitetnog ili sistemskog rizika utvrđenog na razini države članice, čije se iskazivanje, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, može zatražiti uz iskazivanje zaštitnog sloja za očuvanje kapitala.

Iskazani iznos predstavlja iznos regulatornog kapitala koji je potreban za ispunjenje odgovarajućih zahtjeva za zaštitni sloj kapitala na izvještajni datum.

0430

Protuciklički zaštitni sloj kapitala specifičan za instituciju

Članak 128. točka 2., članak 130. i članci od 135. do 140. Direktive 2013/36/EU

(vidjeti COREP (OF): {C 04.00;770;010}).

Iskazani iznos predstavlja iznos regulatornog kapitala koji je potreban za ispunjenje odgovarajućih zahtjeva za zaštitni sloj kapitala na izvještajni datum.

0440

Zaštitni sloj za sistemski rizik

Članak 128. točka 5. i članci 133. i 134. Direktive 2013/36/EU

(vidjeti COREP (OF): {C 04.00;780;010}).

Iskazani iznos predstavlja iznos regulatornog kapitala koji je potreban za ispunjenje odgovarajućih zahtjeva za zaštitni sloj kapitala na izvještajni datum.

0450

Zaštitni sloj za globalnu sistemski važnu instituciju

Članak 128. točka 3. i članak 131. Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

Iskazani iznos predstavlja iznos regulatornog kapitala koji je potreban za ispunjenje odgovarajućih zahtjeva za zaštitni sloj kapitala na izvještajni datum.

0460

Zaštitni sloj za ostale sistemski važne institucije

Članak 128. točka 4. i članak 131. Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

Iskazani iznos predstavlja iznos regulatornog kapitala koji je potreban za ispunjenje odgovarajućih zahtjeva za zaštitni sloj kapitala na izvještajni datum.

0500

Stopa sveukupnog kapitalnog zahtjeva (OCR)

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa TSCR iz retka 0300; |
| --- | --- |

i.

stopa TSCR iz retka 0300;

| ii. | u mjeri u kojoj je to pravno primjenjivo, stopa zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj iz članka 128. točke 6. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

ii.

u mjeri u kojoj je to pravno primjenjivo, stopa zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj iz članka 128. točke 6. Direktive 2013/36/EU.

Ova stavka odražava stopu sveukupnog kapitalnog zahtjeva (OCR) kako je definirano u odjeljku 1.2. Smjernica EBA-e o SREP-u.

Ako nije primjenjiv nijedan zahtjev o zaštitnom sloju, iskazuje se samo točka i.

0510

OCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa TSCR koja se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala iz retka 0310; |
| --- | --- |

i.

stopa TSCR koja se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala iz retka 0310;

| ii. | u mjeri u kojoj je to pravno primjenjivo, stopa zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj iz članka 128. točke 6. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

ii.

u mjeri u kojoj je to pravno primjenjivo, stopa zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj iz članka 128. točke 6. Direktive 2013/36/EU.

Ako nije primjenjiv nijedan zahtjev o zaštitnom sloju, iskazuje se samo točka i.

0520

OCR: koji se mora sastojati od osnovnog kapitala

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa TSCR koja se mora sastojati od osnovnog kapitala iz retka 0320; |
| --- | --- |

i.

stopa TSCR koja se mora sastojati od osnovnog kapitala iz retka 0320;

| ii. | u mjeri u kojoj je to pravno primjenjivo, stopa zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj iz članka 128. točke 6. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

ii.

u mjeri u kojoj je to pravno primjenjivo, stopa zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj iz članka 128. točke 6. Direktive 2013/36/EU.

Ako nije primjenjiv nijedan zahtjev o zaštitnom sloju, iskazuje se samo točka i.

0600

OCR i zahtjev iz stupa 2. na temelju smjernica (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa OCR iz retka 0500; |
| --- | --- |

i.

stopa OCR iz retka 0500;

| ii. | ako je primjenjivo, zahtjev iz stupa 2. na temelju smjernica (P2G) kako je definiran u Smjernicama EBA-e o SREP-u. P2G uključuje se samo ako ga je nadležno tijelo priopćilo instituciji. |
| --- | --- |

ii.

ako je primjenjivo, zahtjev iz stupa 2. na temelju smjernica (P2G) kako je definiran u Smjernicama EBA-e o SREP-u. P2G uključuje se samo ako ga je nadležno tijelo priopćilo instituciji.

Ako nadležno tijelo instituciji nije priopćilo P2G, tada se iskazuje samo točka i.

0610

OCR: koji se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa OCR koja se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala iz retka 0510; |
| --- | --- |

i.

stopa OCR koja se mora sastojati od redovnog osnovnog kapitala iz retka 0510;

| ii. | ako je primjenjivo, dio P2G iz točke ii. u retku 0600 za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku redovnog osnovnog kapitala. P2G uključuje se samo ako ga je nadležno tijelo priopćilo instituciji. |
| --- | --- |

ii.

ako je primjenjivo, dio P2G iz točke ii. u retku 0600 za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku redovnog osnovnog kapitala. P2G uključuje se samo ako ga je nadležno tijelo priopćilo instituciji.

Ako nadležno tijelo instituciji nije priopćilo P2G, tada se iskazuje samo točka i.

0620

OCR i P2G: koji se moraju sastojati od osnovnog kapitala

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

Zbroj točaka i. i ii. kako slijedi:

| i. | stopa OCR koja se mora sastojati od osnovnog kapitala iz retka 0520; |
| --- | --- |

i.

stopa OCR koja se mora sastojati od osnovnog kapitala iz retka 0520;

| ii. | ako je primjenjivo, dio P2G iz točke ii. u retku 600 za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku osnovnog kapitala. P2G uključuje se samo ako ga je nadležno tijelo priopćilo instituciji. |
| --- | --- |

ii.

ako je primjenjivo, dio P2G iz točke ii. u retku 600 za koji nadležno tijelo zahtijeva da se drži u obliku osnovnog kapitala. P2G uključuje se samo ako ga je nadležno tijelo priopćilo instituciji.

Ako nadležno tijelo instituciji nije priopćilo P2G, tada se iskazuje samo točka i.

II.4   Z 04.00 – Međusobne financijske veze unutar grupe (IFC)

II.4.1   Opće napomene

| 19. | U ovom se predlošku zahtijevaju informacije o obvezama unutar grupe koje nisu isključene iz bail-ina, instrumentima kapitala i jamstvima. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Iskazuju se sve međusobne financijske veze relevantnih pravnih osoba koje su uključene u konsolidirane financijske izvještaje. Iskazani iznosi zbrajaju se ako se odnose na iste druge ugovorne strane (izdavatelj ili subjekt za koji je dano jamstvo i vjerovnik, imatelj ili pružatelj jamstva) i na iste vrste obveza, instrumenata kapitala ili jamstava. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0020, 0040 i 0050 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška. |
| --- | --- |

21.

II.4.2   Upute za specifične pozicije

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0010 – 0020 | Izdavatelj ili subjekt za koji je dano jamstvo

  Pravna osoba koja izdaje obveze ili instrument kapitala ili je subjekt za koji je dano jamstvo. |
| 0010 | Naziv subjekta

  Mora se razlikovati od naziva subjekta navedenog u stupcu 0030. |
| 0020 | Oznaka

  Oznaka izdavatelja ili primatelja jamstva. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.
  Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima.
  Oznaka se mora razlikovati od oznake navedene u stupcu 0040. |
| 0030 – 0040 | Vjerovnik, imatelj ili pružatelj jamstva

  Pravna osoba koja je vjerovnik obveze, ima instrument kapitala ili pruža jamstvo. |
| 0030 | Naziv subjekta

  Mora se razlikovati od naziva subjekta navedenog u stupcu 0010. |
| 0040 | Oznaka

  Oznaka vjerovnika, imatelja ili pružatelja jamstva. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.
  Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima.
  Mora se razlikovati od oznake navedene u stupcu 0020. |
| 0050 – 0080 | Međusobne financijske veze

  U ovom polju opisuju se međusobne financijske veze među relevantnim pravnim osobama. |
| 0050 | Vrsta

  Treba je odabrati sa sljedećeg popisa:

  Obveze unutar grupe


  L.1. | Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0310 |

Stupci

Upute

0010 – 0020

Izdavatelj ili subjekt za koji je dano jamstvo

Pravna osoba koja izdaje obveze ili instrument kapitala ili je subjekt za koji je dano jamstvo.

0010

Naziv subjekta

Mora se razlikovati od naziva subjekta navedenog u stupcu 0030.

0020

Oznaka

Oznaka izdavatelja ili primatelja jamstva. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima.

Oznaka se mora razlikovati od oznake navedene u stupcu 0040.

0030 – 0040

Vjerovnik, imatelj ili pružatelj jamstva

Pravna osoba koja je vjerovnik obveze, ima instrument kapitala ili pruža jamstvo.

0030

Naziv subjekta

Mora se razlikovati od naziva subjekta navedenog u stupcu 0010.

0040

Oznaka

Oznaka vjerovnika, imatelja ili pružatelja jamstva. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima.

Mora se razlikovati od oznake navedene u stupcu 0020.

0050 – 0080

Međusobne financijske veze

U ovom polju opisuju se međusobne financijske veze među relevantnim pravnim osobama.

0050

Vrsta

Treba je odabrati sa sljedećeg popisa:

Obveze unutar grupe

L.1.

Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0310

| L.2. | Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0320 |
| --- | --- |

L.2.

Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0320

| L.3. | Obveze koje proizlaze iz izvedenica (iznosi za zatvaranje)
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0330 |
| --- | --- |

L.3.

Obveze koje proizlaze iz izvedenica (iznosi za zatvaranje)

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0330

| L.4. | Nekolateralizirane osigurane obveze
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0340 |
| --- | --- |

L.4.

Nekolateralizirane osigurane obveze

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0340

| L.5. | Strukturirani dužnički instrumenti
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0350 |
| --- | --- |

L.5.

Strukturirani dužnički instrumenti

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0350

| L.6. | Nadređene neosigurane obveze
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0360 |
| --- | --- |

L.6.

Nadređene neosigurane obveze

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0360

| L.7. | Nadređene nepovlaštene obveze
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0365 |
| --- | --- |

L.7.

Nadređene nepovlaštene obveze

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0365

| L.8. | Podređene obveze
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0370 |
| --- | --- |

L.8.

Podređene obveze

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0370

| L.9. | Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL)
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0380 |
| --- | --- |

L.9.

Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL)

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0380

| L.10. | Nefinancijske obveze
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0390 |
| --- | --- |

L.10.

Nefinancijske obveze

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0390

| L.11. | Preostale obveze
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB), retku 0400 Bilo koja obveza koja nije obuhvaćena ni u jednoj od prethodnih stavki. |
| --- | --- |

L.11.

Preostale obveze

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB), retku 0400 Bilo koja obveza koja nije obuhvaćena ni u jednoj od prethodnih stavki.

| L.12. | Dopunski kapital
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0530 |
| --- | --- |

L.12.

Dopunski kapital

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0530

| L.13. | Dodatni osnovni kapital
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0520 |
| --- | --- |

L.13.

Dodatni osnovni kapital

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0520

| L.14. | Redovni osnovni kapital
  Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0510 |
| --- | --- |

L.14.

Redovni osnovni kapital

Jednaka definicija kao u predlošku Z 02.00 (LIAB) retku 0510

Jamstva unutar grupe

| G.1. | Izdavanje
  Jamstva za posebne instrumente/obveze koja su izdana |
| --- | --- |

G.1.

Izdavanje

Jamstva za posebne instrumente/obveze koja su izdana

| G.2. | Druga ugovorna strana
  Jamstva odobrena posebnoj drugoj ugovornoj strani institucije |
| --- | --- |

G.2.

Druga ugovorna strana

Jamstva odobrena posebnoj drugoj ugovornoj strani institucije

| G.3. | Neograničeno
  Opća jamstva koja nisu ograničena na fiksni iznos |
| --- | --- |

G.3.

Neograničeno

Opća jamstva koja nisu ograničena na fiksni iznos

| G.4. | Ostalo
  Sve vrste jamstva koje nisu obuhvaćene prethodno navedenim vrstama. |
| --- | --- |

G.4.

Ostalo

Sve vrste jamstva koje nisu obuhvaćene prethodno navedenim vrstama.

0060

Nepodmireni iznos

Za obveze (stupac 0050, vrste L.1, L.2 i L.4–L.14), nepodmireni iznos obveza unutar grupe; za obveze koje proizlaze iz izvedenica (vrsta L.3), iznosi za zatvaranje kako su definirani za potrebe predloška Z 02.00 (LIAB), redak 0333.

Za jamstva (stupac 0050, vrijednosti G.1–G.4), najveći mogući iznos budućih plaćanja na temelju jamstva

0070

Od čega: iznos izdan na temelju prava treće zemlje

Udio, u novčanom iznosu, nepodmirenog iznosa koji je uređen pravom treće zemlje.

0080

Od čega: iznos prihvatljiv u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL)

Iznos regulatornog kapitala i obveza koji je prihvatljiv za ispunjavanje zahtjeva iz članka 45. Direktive 2014/59/EU.

II.5   Predlošci Z 05.01 i Z 05.02 – Glavne druge ugovorne strane (MCP)

II.5.1   Opće napomene

| 22. | U ovim se predlošcima prikupljaju informacije o obvezama prema glavnim drugim ugovornim stranama (Z 05.01) i izvanbilančnim stavkama primljenima od glavnih drugih ugovornih strana (Z 05.02). Iskazani iznosi zbrajaju se ako pripadaju istoj drugoj ugovornoj strani i istoj vrsti obveza ili izvanbilančnih stavki. |
| --- | --- |

22.

| 23. | U ovim predlošcima ne iskazuju se obveze i izvanbilančne stavke kod kojih nije moguće identificirati drugu ugovornu stranu. U ovim predlošcima ne iskazuju se obveze i izvanbilančne stavke kod kojih je druga ugovorna strana subjekt koji je uključen u konsolidirane financijske izvještaje. |
| --- | --- |

23.

II.5.2   Predložak Z 05.01 – Glavne druge ugovorne strane prema kojima postoje obveze – Upute za specifične pozicije

| 24. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0020 i 0060 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0050 | Druga ugovorna strana

  Informacije o glavnim drugim ugovornim stranama prema kojima postoje obveze.
  Glavne druge ugovorne strane utvrđuju se zbrajanjem nepodmirenih iznosa svih obveza subjekta ili grupe o kojima se izvješćuje u predlošku prema svakoj pojedinoj drugoj ugovornoj stani ili grupi povezanih osoba, isključujući obveze prema subjektima koji su uključeni u konsolidirane financijske izvještaje.
  Druge ugovorne strane i grupe povezanih drugih ugovornih strana tada se rangiraju po ukupnom nepodmirenom iznosu kako bi se utvrdilo prvih deset glavnih ugovornih strana, o kojima se pružaju informacije u ovom predlošku.
  Definicija pojma „grupa povezanih drugih ugovornih strana” odgovara definiciji pojma „grupa povezanih osoba” utvrđenoj u članku 4. stavku 1. točki 39. Uredbe (EU) br. 575/2013.
  Za potrebe ovog predloška druga ugovorna strana ne može biti subjekt koji je uključen u konsolidirane financijske izvještaje. |
| 0010 | Naziv subjekta

  Naziv glavne druge ugovorne strane ili, ako je primjenjivo, naziv grupe povezanih osoba.
  Naziv grupe povezanih osoba naziv je matičnog društva ili, ako grupa povezanih osoba nema matično društvo, trgovački naziv grupe. |
| 0020 | Oznaka

  Oznaka glavne druge ugovorne strane ili grupe povezanih osoba. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.
  Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima. |
| 0030 | Grupa ili pojedinac

  Institucija iskazuje „1” za pojedinačne glavne druge ugovorne strane i „2” za grupe povezanih osoba. |
| 0040 | Zemlja

  Oznaka ISO 3166-1-alfa-2 države u kojoj je druga ugovorna strana osnovana. To uključuje pseudooznake ISO za međunarodne organizacije iz posljednjeg izdanja Eurostatova „Priručnika za platne bilance”.
  Zemlja se određuje na temelju registriranog sjedišta druge ugovorne strane. Za grupe povezanih osoba navodi se zemlja u kojoj je osnovano matično društvo. |
| 0050 | Sektor

  Svakoj drugoj ugovornoj strani dodjeljuje se jedan sektor na temelju kategorija gospodarskih sektora u skladu s FINREP-om (FINREP, Prilog V. dio 1. poglavlje 6.):


  — | Središnje banke |

24.

Stupci

Upute

0010 – 0050

Druga ugovorna strana

Informacije o glavnim drugim ugovornim stranama prema kojima postoje obveze.

Glavne druge ugovorne strane utvrđuju se zbrajanjem nepodmirenih iznosa svih obveza subjekta ili grupe o kojima se izvješćuje u predlošku prema svakoj pojedinoj drugoj ugovornoj stani ili grupi povezanih osoba, isključujući obveze prema subjektima koji su uključeni u konsolidirane financijske izvještaje.

Druge ugovorne strane i grupe povezanih drugih ugovornih strana tada se rangiraju po ukupnom nepodmirenom iznosu kako bi se utvrdilo prvih deset glavnih ugovornih strana, o kojima se pružaju informacije u ovom predlošku.

Definicija pojma „grupa povezanih drugih ugovornih strana” odgovara definiciji pojma „grupa povezanih osoba” utvrđenoj u članku 4. stavku 1. točki 39. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Za potrebe ovog predloška druga ugovorna strana ne može biti subjekt koji je uključen u konsolidirane financijske izvještaje.

0010

Naziv subjekta

Naziv glavne druge ugovorne strane ili, ako je primjenjivo, naziv grupe povezanih osoba.

Naziv grupe povezanih osoba naziv je matičnog društva ili, ako grupa povezanih osoba nema matično društvo, trgovački naziv grupe.

0020

Oznaka

Oznaka glavne druge ugovorne strane ili grupe povezanih osoba. Za institucije to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Za ostale subjekte to je alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima.

0030

Grupa ili pojedinac

Institucija iskazuje „1” za pojedinačne glavne druge ugovorne strane i „2” za grupe povezanih osoba.

0040

Zemlja

Oznaka ISO 3166-1-alfa-2 države u kojoj je druga ugovorna strana osnovana. To uključuje pseudooznake ISO za međunarodne organizacije iz posljednjeg izdanja Eurostatova „Priručnika za platne bilance”.

Zemlja se određuje na temelju registriranog sjedišta druge ugovorne strane. Za grupe povezanih osoba navodi se zemlja u kojoj je osnovano matično društvo.

0050

Sektor

Svakoj drugoj ugovornoj strani dodjeljuje se jedan sektor na temelju kategorija gospodarskih sektora u skladu s FINREP-om (FINREP, Prilog V. dio 1. poglavlje 6.):

—

Središnje banke

| — | Opće države |
| --- | --- |

—

Opće države

| — | Kreditne institucije |
| --- | --- |

—

Kreditne institucije

| — | Ostala financijska društva |
| --- | --- |

—

Ostala financijska društva

| — | Nefinancijska društva |
| --- | --- |

—

Nefinancijska društva

| — | Kućanstva
  Za grupe povezanih osoba sektor se ne iskazuje. |
| --- | --- |

—

Kućanstva

Za grupe povezanih osoba sektor se ne iskazuje.

0060

Vrsta

Vrsta obveze jedna je od vrsta obveza navedenih u predlošku Z 02.00 – Struktura obveza (LIAB), a to su:

| L.0 | Obveze koje su isključene iz bail-ina |
| --- | --- |

L.0

Obveze koje su isključene iz bail-ina

| L.1 | Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni |
| --- | --- |

L.1

Depoziti koji nisu osigurani, ali su povlašteni

| L.2 | Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni |
| --- | --- |

L.2

Depoziti koji nisu ni osigurani ni povlašteni

| L.3 | Obveze koje proizlaze iz izvedenica |
| --- | --- |

L.3

Obveze koje proizlaze iz izvedenica

| L.4 | Nekolateralizirane osigurane obveze |
| --- | --- |

L.4

Nekolateralizirane osigurane obveze

| L.5 | Strukturirani dužnički instrumenti |
| --- | --- |

L.5

Strukturirani dužnički instrumenti

| L.6 | Nadređene neosigurane obveze |
| --- | --- |

L.6

Nadređene neosigurane obveze

| L.7 | Nadređene nepovlaštene obveze |
| --- | --- |

L.7

Nadređene nepovlaštene obveze

| L.8 | Podređene obveze (koje nisu priznate kao regulatorni kapital) |
| --- | --- |

L.8

Podređene obveze (koje nisu priznate kao regulatorni kapital)

| L.9 | Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL) |
| --- | --- |

L.9

Ostale obveze koje su prihvatljive u pogledu minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL)

| L.10 | Nefinancijske obveze |
| --- | --- |

L.10

Nefinancijske obveze

| L.11 | Preostale obveze |
| --- | --- |

L.11

Preostale obveze

Ako se obveze prema glavnoj drugoj ugovornoj strani sastoje od više prethodno navedenih vrsta, svaka vrsta obveze iskazuje se u zasebnom retku.

0070

Iznos

Iznos odgovara definiciji „nepodmirenog iznosa” kako je utvrđena u predlošku Z 02.00 – Struktura obveza. U slučaju obveza koje proizlaze iz izvedenica (vrsta L.3), iskazuju se iznosi za zatvaranje kako su definirani za potrebe retka 0333 predloška Z 02.00.

II.5.3   Predložak Z 05.02 – Glavne druge ugovorne strane izvan bilance: Upute za specifične pozicije

| 25. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0020 i 0060 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0050 | Druga ugovorna strana

  Informacije o glavnim drugim ugovornim stranama izvan bilance.
  Glavne druge ugovorne strane izvan bilance utvrđuju se zbrajanjem ukupnog nominalnog iznosa obveza i financijskih jamstava koje su subjekt ili subjekti grupe o kojima se izvješćuje u predlošku primili (kako je definirano za potrebe FINREP-a u obrascu F 09) od drugih ugovornih strana ili grupe povezanih osoba. Iz glavnih drugih ugovornih strana izvan bilance isključuju se subjekti koji su uključeni u konsolidirane financijske izvještaje grupe. Druge ugovorne strane i grupe povezanih osoba tada se rangiraju po ukupnom iznosu kako bi se utvrdilo prvih deset glavnih ugovornih strana izvan bilance, o kojima se pružaju informacije u ovom predlošku.
  Za potrebe ovog predloška iskazuju se samo druge ugovorne strane koje nisu uključene u konsolidirane financijske izvještaje. |
| 0010 | Naziv subjekta

  Vidjeti upute za stupac 0010 predloška Z 05.01 |
| 0020 | Oznaka

  Vidjeti upute za stupac 0020 predloška Z 05.01 |
| 0030 | Grupa ili pojedinac

  Vidjeti upute za stupac 0030 predloška Z 05.01 |
| 0040 | Zemlja

  Vidjeti upute za stupac 0040 predloška Z 05.01 |
| 0050 | Sektor

  Vidjeti upute za stupac 0050 predloška Z 05.01 |
| 0060 | Vrsta

  Vrsta izvanbilančne stavke jedna je od sljedećih kako je definirano u FINREP-u u obrascu F 09.02:


  OBS.1 | Primljene obveze po kreditima |

25.

Stupci

Upute

0010 – 0050

Druga ugovorna strana

Informacije o glavnim drugim ugovornim stranama izvan bilance.

Glavne druge ugovorne strane izvan bilance utvrđuju se zbrajanjem ukupnog nominalnog iznosa obveza i financijskih jamstava koje su subjekt ili subjekti grupe o kojima se izvješćuje u predlošku primili (kako je definirano za potrebe FINREP-a u obrascu F 09) od drugih ugovornih strana ili grupe povezanih osoba. Iz glavnih drugih ugovornih strana izvan bilance isključuju se subjekti koji su uključeni u konsolidirane financijske izvještaje grupe. Druge ugovorne strane i grupe povezanih osoba tada se rangiraju po ukupnom iznosu kako bi se utvrdilo prvih deset glavnih ugovornih strana izvan bilance, o kojima se pružaju informacije u ovom predlošku.

Za potrebe ovog predloška iskazuju se samo druge ugovorne strane koje nisu uključene u konsolidirane financijske izvještaje.

0010

Naziv subjekta

Vidjeti upute za stupac 0010 predloška Z 05.01

0020

Oznaka

Vidjeti upute za stupac 0020 predloška Z 05.01

0030

Grupa ili pojedinac

Vidjeti upute za stupac 0030 predloška Z 05.01

0040

Zemlja

Vidjeti upute za stupac 0040 predloška Z 05.01

0050

Sektor

Vidjeti upute za stupac 0050 predloška Z 05.01

0060

Vrsta

Vrsta izvanbilančne stavke jedna je od sljedećih kako je definirano u FINREP-u u obrascu F 09.02:

OBS.1

Primljene obveze po kreditima

| OBS.2 | Primljena financijska jamstva |
| --- | --- |

OBS.2

Primljena financijska jamstva

| OBS.3 | Ostale primljene obveze |
| --- | --- |

OBS.3

Ostale primljene obveze

Ako se izvanbilančne stavke primljene od glavne druge ugovorne strane sastoje od više prethodno navedenih vrsta, svaka vrsta izvanbilančne stavke iskazuje se u zasebnom retku.

0070

Iznos

II.6   Z 06.00 – Osiguranje depozita (DIS)

II.6.1   Opće napomene

| 26. | U ovom predlošku daje se pregled osiguranja depozita unutar grupe. Sustav osiguranja depozita iskazuje se u ovom predlošku ako je relevantna pravna osoba grupe članica takvog sustava. |
| --- | --- |

26.

| 27. | O svakoj kreditnoj instituciji koja pripada grupi izvješćuje se u zasebnom retku. |
| --- | --- |

27.

II.6.2   Upute za specifične pozicije

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0010 – 0020 | Subjekt |
| 0010 | Naziv subjekta

  Naziv subjekta kako je naveden u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0020 | Oznaka

  Oznaka subjekta kako je navedena u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).
  Ovo je identifikator retka i mora biti jedinstven za svaki redak u predlošku. |
| 0030 | Sustavi osiguranja depozita

  Članak 4. stavak 3. Direktive 2014/49/EU
  Naziv službeno priznatog sustava osiguranja depozita kojeg je subjekt član na temelju Direktive 2014/49/EU. To je sustav osiguranja depozita u državi članici u kojoj je subjekt osnovan, isključujući ostale sustave osiguranja depozita koji u drugim državama članicama mogu pružati dodatnu zaštitu („dopuna”) klijentima subjekta u njegovoj podružnici u toj državi članici. Ako je institucija članica institucionalnog sustava zaštite koji je ujedno službeno priznat kao sustav osiguranja depozita u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2014/49/EU, naziv sustava osiguranja depozita jednak je nazivu institucionalnog sustava zaštite u retku 050.
  Sustav osiguranja depozita, za svaku zemlju u kojoj je subjekt osnovan, odabire se među sljedećim sustavima:


  Austrija


  — | Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H. |

Stupci

Upute

0010 – 0020

Subjekt

0010

Naziv subjekta

Naziv subjekta kako je naveden u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0020

Oznaka

Oznaka subjekta kako je navedena u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

Ovo je identifikator retka i mora biti jedinstven za svaki redak u predlošku.

0030

Sustavi osiguranja depozita

Članak 4. stavak 3. Direktive 2014/49/EU

Naziv službeno priznatog sustava osiguranja depozita kojeg je subjekt član na temelju Direktive 2014/49/EU. To je sustav osiguranja depozita u državi članici u kojoj je subjekt osnovan, isključujući ostale sustave osiguranja depozita koji u drugim državama članicama mogu pružati dodatnu zaštitu („dopuna”) klijentima subjekta u njegovoj podružnici u toj državi članici. Ako je institucija članica institucionalnog sustava zaštite koji je ujedno službeno priznat kao sustav osiguranja depozita u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2014/49/EU, naziv sustava osiguranja depozita jednak je nazivu institucionalnog sustava zaštite u retku 050.

Sustav osiguranja depozita, za svaku zemlju u kojoj je subjekt osnovan, odabire se među sljedećim sustavima:

Austrija

—

Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H.

| — | „Sparkassen-Haftungs GmbH” |
| --- | --- |

—

„Sparkassen-Haftungs GmbH”

Belgija

| — | „Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers” |
| --- | --- |

—

„Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers”

Bugarska

| — | „Фондът за гарантиране на влоговете в банките” |
| --- | --- |

—

„Фондът за гарантиране на влоговете в банките”

Hrvatska

| — | „Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka” |
| --- | --- |

—

„Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka”

Cipar

| — | „Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων” |
| --- | --- |

—

„Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων”

Češka

| — | „Garanční systém finančního trhu” |
| --- | --- |

—

„Garanční systém finančního trhu”

Danska

| — | „Garantiformuen” |
| --- | --- |

—

„Garantiformuen”

Estonija

| — | „Tagatisfond” |
| --- | --- |

—

„Tagatisfond”

Finska

| — | „Talletussuojarahasto” |
| --- | --- |

—

„Talletussuojarahasto”

Francuska

| — | „Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution” |
| --- | --- |

—

„Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution”

Njemačka

| — | „Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH” |
| --- | --- |

—

„Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH”

| — | „Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH” |
| --- | --- |

—

„Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH”

| — | „Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)” |
| --- | --- |

—

„Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)”

| — | „BVR Institutssicherung GmbH” |
| --- | --- |

—

„BVR Institutssicherung GmbH”

Gibraltar

| — | „Gibraltar Deposit Guarantee Scheme” |
| --- | --- |

—

„Gibraltar Deposit Guarantee Scheme”

Grčka

| — | „Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων” |
| --- | --- |

—

„Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων”

Mađarska

| — | „Országos Betétbiztosítási Alap” |
| --- | --- |

—

„Országos Betétbiztosítási Alap”

Island

| — | „Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta” |
| --- | --- |

—

„Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta”

Irska

| — | „Irish Deposit Protection Scheme” |
| --- | --- |

—

„Irish Deposit Protection Scheme”

Italija

| — | „Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi” |
| --- | --- |

—

„Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi”

| — | „Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo” |
| --- | --- |

—

„Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo”

Latvija

| — | „Latvijas Noguldījumu garantiju fonds” |
| --- | --- |

—

„Latvijas Noguldījumu garantiju fonds”

Lihtenštajn

| — | „Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV” |
| --- | --- |

—

„Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV”

Litva

| — | „Indėlių ir investicijų draudimas” |
| --- | --- |

—

„Indėlių ir investicijų draudimas”

Luksemburg

| — | „Fond de garantie des Dépôts Luxembourg” |
| --- | --- |

—

„Fond de garantie des Dépôts Luxembourg”

Malta

| — | „Depositor Compensation Scheme” |
| --- | --- |

—

„Depositor Compensation Scheme”

Nizozemska

| — | „De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel” |
| --- | --- |

—

„De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel”

Norveška

| — | „Bankenes sikringsfond” |
| --- | --- |

—

„Bankenes sikringsfond”

Poljska

| — | „Bankowy Fundusz Gwarancyjny” |
| --- | --- |

—

„Bankowy Fundusz Gwarancyjny”

Portugal

| — | „Fundo de Garantia de Depósitos” |
| --- | --- |

—

„Fundo de Garantia de Depósitos”

Rumunjska

| — | „Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare” |
| --- | --- |

—

„Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare”

Slovačka

| — | „Fond ochrany vkladov” |
| --- | --- |

—

„Fond ochrany vkladov”

Slovenija

| — | „Banka Slovenije” |
| --- | --- |

—

„Banka Slovenije”

Španjolska

| — | „Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito” |
| --- | --- |

—

„Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito”

Švedska

| — | „Riksgälden” |
| --- | --- |

—

„Riksgälden”

Ako službeno priznati sustav osiguranja depozita kojeg je subjekt član nije naveden u prethodnom popisu, iskazuje se „ostalo”.

0040

Iznos osiguranih depozita

Članak 2. stavak 1. točka 5. i članak 6. stavak 2. Direktive 2014/49/EU

Iznos osiguranih depozita, kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 5. u vezi s člankom 6. Direktive 2014/49/EU, koje osigurava sustav osiguranja depozita iz retka 00030, isključujući privremena visoka salda kako je utvrđeno u članku 6. stavku 2. Direktive 2014/49/EU.

0050

Institucionalni sustav zaštite

Članak 113. stavak 7. Uredbe (EU) br. 575/2013

Naziv institucionalnog sustava zaštite iz članka 113. stavka 7. Uredbe (EU) br. 575/2013 kojeg je subjekt član. Ne navoditi ništa ako subjekt nije član institucionalnog sustava zaštite. Ako je subjekt član institucionalnog sustava zaštite koji je ujedno službeno priznat kao sustav osiguranja depozita u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2014/49/EU, naziv institucionalnog sustava zaštite jednak je nazivu sustava osiguranja depozita u retku 030.

0060

Dodatna zaštita u okviru ugovornih sustava

Članak 1. stavak 3. točka (a) Direktive 2014/49/EU

Iznos depozita koji su osigurani ugovornim sustavom u subjektu.

II.7   Ključne funkcije i temeljne linije poslovanja

II.7.1   Opće napomene

| 28. | U četirima predlošcima ovog odjeljka pružaju se ključni podaci i kvalitativne procjene o učinku, zamjenjivosti i ključnom statusu gospodarskih funkcija koje grupa pruža, koji su dopunjeni rasporedom tih ključnih funkcija po temeljnim linijama poslovanja i pravnim osobama. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Konkretnije, predlošci su posvećeni sljedećim temama: |
| --- | --- |

29.

| 30. | U predlošku Z 07.01 – Procjena ključnog statusa gospodarskih funkcija (FUNC 1) utvrđuju se, na temelju kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja, neključne i ključne funkcije koje grupa obavlja za svaku državu članicu u kojoj je grupa aktivna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | U predlošku Z 07.02 – Raspored ključnih funkcija po pravnim osobama (FUNC 2) utvrđene ključne funkcije raspoređuju se po pravnim osobama i za svaku pojedinu pravnu osobu procjenjuje se smatra li se ona važnom za obavljanje te ključne funkcije ili ne. |
| --- | --- |

31.

| 32. | U predlošku Z 07.03 – Raspored temeljnih linija poslovanja po pravnim osobama (FUNC 3) navodi se cjelovit popis temeljnih linija poslovanja i raspoređuje ih se po pravnim osobama. |
| --- | --- |

32.

| 33. | U predlošku Z 07.04 – Raspored ključnih funkcija po temeljnim linijama poslovanja (FUNC 4) utvrđene ključne funkcije raspoređuju se po linijama poslovanja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | U skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 35. Direktive 2014/59/EU, „ključne funkcije" znači aktivnosti, usluge ili djelatnosti čije bi obustavljanje u jednoj ili više država članica vjerojatno dovelo do prekida usluga bitnih za realno gospodarstvo ili do poremećaja financijske stabilnosti zbog veličine, tržišnog udjela, vanjske i unutarnje međusobne povezanosti, složenosti ili prekograničnih aktivnosti institucije ili grupe, posebno s obzirom na zamjenjivost tih aktivnosti, usluga ili djelatnosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | U skladu s člankom 6. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778 (18)funkcija se smatra ključnom ako ispunjava oba sljedeća kriterija:


  a) | funkciju pruža institucija trećim stranama koje nisu povezane s institucijom ili grupom; i |
| --- | --- | --- |

35.

a)

funkciju pruža institucija trećim stranama koje nisu povezane s institucijom ili grupom; i

| b) | nagli prekid te funkcije vjerojatno bi imao bitan negativni utjecaj na treće strane, doveo do zaraze ili bi ugrozio opće povjerenje tržišnih sudionika zbog sistemske važnosti funkcije za treće strane i sistemske važnosti institucije ili grupe u pružanju funkcije. |
| --- | --- |

b)

nagli prekid te funkcije vjerojatno bi imao bitan negativni utjecaj na treće strane, doveo do zaraze ili bi ugrozio opće povjerenje tržišnih sudionika zbog sistemske važnosti funkcije za treće strane i sistemske važnosti institucije ili grupe u pružanju funkcije.

| 36. | U skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 36. Direktive 2014/59/EU, „temeljne linije poslovanja” znači linije poslovanja i pripadajuće usluge koje predstavljaju bitne izvore prihoda, dobiti ili vrijednosti franšize institucije ili grupe čiji je institucija sastavni dio. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Za potrebe ovog predloška gospodarske funkcije odnose se na funkcije navedene u tablici u nastavku. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Za svaku kategoriju gospodarskih funkcija moguće je odabrati gospodarsku funkciju „ostalo” ako funkcija nije obuhvaćena drugim unaprijed definiranim funkcijama. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Druge ugovorne strane iz redaka od 0010 do 0070 i redaka od 0080 do 0150 definirane su jednako kao i sektori drugih ugovornih strana kako je predviđeno u FINREP-u, Prilog V. dio 1. poglavlje 6. „MSP-ovi” znači MSP-ovi kako su definirani u FINREP-u, Prilog V. dio 1. točka 5. podtočka i.


  ID | Gospodarska funkcija |
| --- | --- | --- |
| Depoziti

  Primanje depozita odnosi se na prihvaćanje depozita od nefinancijskih posrednika. Ono ne uključuje pozajmljivanje od drugih financijskih posrednika, koje je obuhvaćeno rubrikom „veliki izvori financiranja”.
  Depoziti uključuju: tekuće račune/prekonoćne depozite, ii. depozite s ugovorenim rokom dospijeća i iii. iskupive depozite s otkaznim rokom, a isključuju repo ugovore.
  Upućivanja: Smjernice Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga (2013.), str. 14.; dio 2. stavke 9.1., 9.2. i 9.3. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013. |
| 1.1. | Kućanstva |
| 1.2. | Nefinancijska društva (MSP-ovi) |
| 1.3. | Nefinancijska društva (osim MSP-ova) |
| 1.4. | Opće države |
| 1.5., 1.6., 1.7. | Ostali sektori/druge ugovorne strane 1., 2. i 3. |
| Kreditiranje

  Kreditiranje se odnosi na pružanje sredstava nefinancijskim drugim ugovornim stranama, kao što su trgovačka društva ili stanovništvo. Kreditiranje financijskih drugih ugovornih strana posebna je aktivnost i procjenjuje se u okviru rubrike „veliki izvori financiranja”. Krediti uključuju dužničke instrumente koje drže institucije, ali isključuju dužničke instrumente koji su vrijednosni papiri, neovisno o njihovoj računovodstvenoj klasifikaciji.
  Upućivanja: Smjernice Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga (2013.), str. 17.; dio 2. stavka 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013. |
| 2.1. | Kućanstva – kreditiranje kupnje stana ili kuće

  Kreditiranje kupnje stana ili kuće znači krediti odobreni kućanstvima za potrebe ulaganja u stanove ili kuće za vlastito stanovanje ili iznajmljivanje, uključujući gradnju i preuređenje. |
| 2.2. | Kućanstva – ostalo kreditiranje |
| 2.3. | Nefinancijska društva – MSP-ovi |
| 2.4. | Nefinancijska društva – osim MSP-ova |
| 2.5. | Opće države |
| 2.6., 2.7., 2.8. | Ostali sektori/druge ugovorne strane 1., 2. i 3. |
| Platne i gotovinske usluge te usluge namire, poravnanja i skrbništva

  Upućivanje: Smjernice Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga (2013.), str. 20.
  Gospodarske funkcije uključene u okviru ovog naslova sastoje se od pružanja platnih i gotovinskih usluga te usluga namire, poravnanja i skrbništva koje pruža kreditna institucija, kao posrednik između vlastitih klijenata ili kao posrednik između klijenta i jedne ili više relevantnih infrastruktura financijskog tržišta, te od pružanja drugim bankama (neizravnog) pristupa infrastrukturama financijskog tržišta. U skladu sa Smjernicama Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga, funkcija plaćanja, poravnanja i namire ograničena je na usluge koje banke pružaju svojim klijentima. Ovom kategorijom nisu obuhvaćene usluge koje pružaju (čisti) pružatelji infrastrukture financijskog tržišta. Za potrebe ovog predloška infrastrukture financijskog tržišta uključuju platne sustave, sustave za namiru vrijednosnih papira, središnje depozitorije vrijednosnih papira i središnje druge ugovorne strane (a ne uključuju trgovinske repozitorije).
  „Platna usluga”, „platna transakcija” i „platni sustav” imaju isto značenje kako je definirano u članku 4. točkama 3, 5. i 7. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (19). |
| 3.1. | Platne usluge koje se pružaju monetarnim financijskim institucijama

  Ovaj redak uključuje platne usluge koje se nude monetarnim financijskim institucijama, uz upotrebu vanjskih platnih sustava ili bez nje. To uključuje i (plaćanja koja se odnose na) korespondentne bankarske usluge. Monetarne financijske institucije sastoje se od svih institucijskih jedinica uključenih u sljedeće podsektore: i. središnja banka; ii. društva koja primaju depozite osim središnje banke; i iii. novčani fondovi. |
| 3.2. | Platne usluge koje se pružaju klijentima koji nisu monetarne financijske institucije

  Platne usluge koje se nude klijentima, uz upotrebu vanjskih platnih sustava ili bez nje. To uključuje samo fizičke ili pravne osobe koje ne pripadaju sektoru monetarnih financijskih institucija. Pružatelji platnih usluga isto su isključeni iz sektora „klijenata koji nisu monetarne financijske institucije”. |
| 3.3. | Gotovinske usluge

  Pružanje gotovinskih usluga klijentima (pojedincima i društvima, samo klijenti koji nisu monetarne financijske institucije). Te usluge odnose se na podizanje novca s bankomata i na šalterima u podružnicama i ne uključuju ostale gotovinske usluge (uključujući prijevoz gotovine za velike trgovce na malo). Uključeno je podizanje gotovine čekovima i na šalterima u podružnicama s pomoću bankovnih obrazaca (pri čemu se kao sredstvo za identifikaciju mogu koristiti kartice). |
| 3.4. | Usluge namire vrijednosnih papira

  Usluge koje se nude klijentima za potvrđivanje, poravnanje i namiru transakcija vrijednosnim papirima, uz upotrebu sustava za namiru vrijednosnih papira ili bez nje. „Namira” znači dovršavanje transakcije vrijednosnim papirima, kada se ona zaključuje s ciljem izvršavanja obveza strana u toj transakciji putem prijenosa gotovine i/ili vrijednosnih papira. |
| 3.5. | Usluge poravnanja preko središnje druge ugovorne strane

  Usluge poravnanja vrijednosnih papira i izvedenica koje se pružaju klijentima. To uključuje i pružanje neizravnog pristupa središnjoj drugoj ugovornoj strani. |
| 3.6. | Usluge skrbništva

  Pohrana i administriranje financijskih instrumenata za klijente i usluge povezane sa skrbništvom kao što su upravljanje gotovinom i kolateralom. |
| 3.7., 3.8., 3.9. | Ostale usluge/aktivnosti/funkcije 1., 2. i 3. |
| Tržišta kapitala

  Aktivnosti tržišta kapitala odnose se na izdavanje vrijednosnih papira i trgovanje njima, povezane savjetodavne usluge i povezane usluge kao što su usluge glavnog brokera i održavanje tržišta. |
| 4.1. | Izvedenice koje se drže radi trgovanja (OTC)

  Članak 2. stavci 5. i 7. Uredbe (EU) br. 648/2012
  Izvedenica ili ugovor o izvedenicama znači financijski instrument kako je utvrđeno u točkama od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU kako je provedena člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 1287/2006 (20).
  OTC izvedenica ili ugovor o OTC izvedenicama znači ugovor o izvedenicama koji se ne izvršava na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke 21. Direktive 2014/65/EU ili na tržištu treće zemlje koje se smatra istovrijednim uređenom tržištu u skladu s člankom 2.a Uredbe(EU) br. 648/2012.
  Iznos koji treba iskazati uključuje samo izvedenice kojima se trguje na OTC tržištu. |
| 4.2. | Izvedenice koje se drže radi trgovanja (koje nisu OTC)

  Sve izvedenice koje se drže radi trgovanja, isključujući OTC izvedenice koje se drže radi trgovanja. |
| 4.3. | Sekundarna tržišta/trgovanje:

  Sekundarno tržište tržište je na kojem ulagatelji kupuju i prodaju vrijednosne papire. Ova funkcija primjenjuje se na ukupni portfelj namijenjen trgovanju (tj. vlasnički kapital, korporativni kredit, državni kredit).
  Iznos koji treba iskazati uključuje vrijednost vrijednosnih papira izmjerenu kao ukupni iznos vrijednosnih papira u kategoriji „namijenjeno trgovanju”. Vrijednosni papiri iskazuju se po fer vrijednosti na izvještajni datum.
  Taj iznos ne uključuje kredite, izvedenice i imovinu kojom se ne trguje (npr. potraživanja). |
| 4.4. | Primarna tržišta/usluge provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenta uz obvezu otkupa

  O primarnim tržištima je riječ kad društva, države i druge grupe izdaju nove vrijednosne papire na burzi kako bi dobile financiranje na temelju dužničkih ili vlasničkih vrijednosnih papira (kao što su redovne i povlaštene dionice, korporativne obveznice, mjenice, blagajnički zapisi, državne obveznice). Rad primarnih tržišta olakšavaju grupe za provedbu ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa. |
| 4.5., 4.6., 4.7. | Ostale usluge/aktivnosti/funkcije 1., 2. i 3. |
| Veliki izvori financiranja

  Aktivnosti kreditiranja financijskih drugih ugovornih strana (kreditne institucije i druga financijska društva) i pozajmljivanja od njih na tržištima za velike klijente. |
| 5.1. | Pozajmljivanje

  Pozajmljivanje na tržištima za velike klijente od financijskih drugih ugovornih strana (među ostalim putem repo ugovora, međubankovnog pozajmljivanja, komercijalnih zapisa, certifikata o depozitima, novčanih fondova, kreditnih linija, komercijalnih zapisa osiguranih imovinom i fiducijarnih depozita). |
| 5.2. | Izvedenice (imovina)

  Sve izvedenice s financijskim drugim ugovornim stranama koje se drže na strani imovine u bilanci. Za razliku od rubrike „Tržišta kapitala”, u rubrici „Veliki izvori financiranja” izvedenice uključuju sve ugovore o izvedenicama s financijskim drugim ugovornim stranama (ne samo one koje se drže radi trgovanja). |
| 5.3. | Kreditiranje

  Kreditiranje financijskih drugih ugovornih strana na tržištima za velike klijente (među ostalim putem obratnih repo ugovora, komercijalnih zapisa, certifikata o depozitima, novčanih fondova, kreditnih linija, komercijalnih zapisa osiguranih imovinom, fiducijarnih depozita). |
| 5.4. | Izvedenice (obveze)

  Sve izvedenice s financijskim drugim ugovornim stranama koje se drže na strani obveza u bilanci. |
| 5.5., 5.6., 5.7. | Ostale vrste proizvoda 1., 2. i 3.

  Svaka funkcija iz gospodarske funkcije „Veliki izvori financiranja” koja nije uključena u točke od 5.1. do 5.4. |

39.

ID

Gospodarska funkcija

Depoziti

Primanje depozita odnosi se na prihvaćanje depozita od nefinancijskih posrednika. Ono ne uključuje pozajmljivanje od drugih financijskih posrednika, koje je obuhvaćeno rubrikom „veliki izvori financiranja”.

Depoziti uključuju: tekuće račune/prekonoćne depozite, ii. depozite s ugovorenim rokom dospijeća i iii. iskupive depozite s otkaznim rokom, a isključuju repo ugovore.

Upućivanja: Smjernice Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga (2013.), str. 14.; dio 2. stavke 9.1., 9.2. i 9.3. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013.

1.1.

Kućanstva

1.2.

Nefinancijska društva (MSP-ovi)

1.3.

Nefinancijska društva (osim MSP-ova)

1.4.

Opće države

1.5., 1.6., 1.7.

Ostali sektori/druge ugovorne strane 1., 2. i 3.

Kreditiranje

Kreditiranje se odnosi na pružanje sredstava nefinancijskim drugim ugovornim stranama, kao što su trgovačka društva ili stanovništvo. Kreditiranje financijskih drugih ugovornih strana posebna je aktivnost i procjenjuje se u okviru rubrike „veliki izvori financiranja”. Krediti uključuju dužničke instrumente koje drže institucije, ali isključuju dužničke instrumente koji su vrijednosni papiri, neovisno o njihovoj računovodstvenoj klasifikaciji.

Upućivanja: Smjernice Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga (2013.), str. 17.; dio 2. stavka 2. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1071/2013.

2.1.

Kućanstva – kreditiranje kupnje stana ili kuće

Kreditiranje kupnje stana ili kuće znači krediti odobreni kućanstvima za potrebe ulaganja u stanove ili kuće za vlastito stanovanje ili iznajmljivanje, uključujući gradnju i preuređenje.

2.2.

Kućanstva – ostalo kreditiranje

2.3.

Nefinancijska društva – MSP-ovi

2.4.

Nefinancijska društva – osim MSP-ova

2.5.

Opće države

2.6., 2.7., 2.8.

Ostali sektori/druge ugovorne strane 1., 2. i 3.

Platne i gotovinske usluge te usluge namire, poravnanja i skrbništva

Upućivanje: Smjernice Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga (2013.), str. 20.

Gospodarske funkcije uključene u okviru ovog naslova sastoje se od pružanja platnih i gotovinskih usluga te usluga namire, poravnanja i skrbništva koje pruža kreditna institucija, kao posrednik između vlastitih klijenata ili kao posrednik između klijenta i jedne ili više relevantnih infrastruktura financijskog tržišta, te od pružanja drugim bankama (neizravnog) pristupa infrastrukturama financijskog tržišta. U skladu sa Smjernicama Odbora za financijsku stabilnost o utvrđivanju ključnih funkcija i ključnih zajedničkih usluga, funkcija plaćanja, poravnanja i namire ograničena je na usluge koje banke pružaju svojim klijentima. Ovom kategorijom nisu obuhvaćene usluge koje pružaju (čisti) pružatelji infrastrukture financijskog tržišta. Za potrebe ovog predloška infrastrukture financijskog tržišta uključuju platne sustave, sustave za namiru vrijednosnih papira, središnje depozitorije vrijednosnih papira i središnje druge ugovorne strane (a ne uključuju trgovinske repozitorije).

„Platna usluga”, „platna transakcija” i „platni sustav” imaju isto značenje kako je definirano u članku 4. točkama 3, 5. i 7. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (19).

3.1.

Platne usluge koje se pružaju monetarnim financijskim institucijama

Ovaj redak uključuje platne usluge koje se nude monetarnim financijskim institucijama, uz upotrebu vanjskih platnih sustava ili bez nje. To uključuje i (plaćanja koja se odnose na) korespondentne bankarske usluge. Monetarne financijske institucije sastoje se od svih institucijskih jedinica uključenih u sljedeće podsektore: i. središnja banka; ii. društva koja primaju depozite osim središnje banke; i iii. novčani fondovi.

3.2.

Platne usluge koje se pružaju klijentima koji nisu monetarne financijske institucije

Platne usluge koje se nude klijentima, uz upotrebu vanjskih platnih sustava ili bez nje. To uključuje samo fizičke ili pravne osobe koje ne pripadaju sektoru monetarnih financijskih institucija. Pružatelji platnih usluga isto su isključeni iz sektora „klijenata koji nisu monetarne financijske institucije”.

3.3.

Gotovinske usluge

Pružanje gotovinskih usluga klijentima (pojedincima i društvima, samo klijenti koji nisu monetarne financijske institucije). Te usluge odnose se na podizanje novca s bankomata i na šalterima u podružnicama i ne uključuju ostale gotovinske usluge (uključujući prijevoz gotovine za velike trgovce na malo). Uključeno je podizanje gotovine čekovima i na šalterima u podružnicama s pomoću bankovnih obrazaca (pri čemu se kao sredstvo za identifikaciju mogu koristiti kartice).

3.4.

Usluge namire vrijednosnih papira

Usluge koje se nude klijentima za potvrđivanje, poravnanje i namiru transakcija vrijednosnim papirima, uz upotrebu sustava za namiru vrijednosnih papira ili bez nje. „Namira” znači dovršavanje transakcije vrijednosnim papirima, kada se ona zaključuje s ciljem izvršavanja obveza strana u toj transakciji putem prijenosa gotovine i/ili vrijednosnih papira.

3.5.

Usluge poravnanja preko središnje druge ugovorne strane

Usluge poravnanja vrijednosnih papira i izvedenica koje se pružaju klijentima. To uključuje i pružanje neizravnog pristupa središnjoj drugoj ugovornoj strani.

3.6.

Usluge skrbništva

Pohrana i administriranje financijskih instrumenata za klijente i usluge povezane sa skrbništvom kao što su upravljanje gotovinom i kolateralom.

3.7., 3.8., 3.9.

Ostale usluge/aktivnosti/funkcije 1., 2. i 3.

Tržišta kapitala

Aktivnosti tržišta kapitala odnose se na izdavanje vrijednosnih papira i trgovanje njima, povezane savjetodavne usluge i povezane usluge kao što su usluge glavnog brokera i održavanje tržišta.

4.1.

Izvedenice koje se drže radi trgovanja (OTC)

Članak 2. stavci 5. i 7. Uredbe (EU) br. 648/2012

Izvedenica ili ugovor o izvedenicama znači financijski instrument kako je utvrđeno u točkama od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU kako je provedena člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 1287/2006 (20).

OTC izvedenica ili ugovor o OTC izvedenicama znači ugovor o izvedenicama koji se ne izvršava na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke 21. Direktive 2014/65/EU ili na tržištu treće zemlje koje se smatra istovrijednim uređenom tržištu u skladu s člankom 2.a Uredbe(EU) br. 648/2012.

Iznos koji treba iskazati uključuje samo izvedenice kojima se trguje na OTC tržištu.

4.2.

Izvedenice koje se drže radi trgovanja (koje nisu OTC)

Sve izvedenice koje se drže radi trgovanja, isključujući OTC izvedenice koje se drže radi trgovanja.

4.3.

Sekundarna tržišta/trgovanje:

Sekundarno tržište tržište je na kojem ulagatelji kupuju i prodaju vrijednosne papire. Ova funkcija primjenjuje se na ukupni portfelj namijenjen trgovanju (tj. vlasnički kapital, korporativni kredit, državni kredit).

Iznos koji treba iskazati uključuje vrijednost vrijednosnih papira izmjerenu kao ukupni iznos vrijednosnih papira u kategoriji „namijenjeno trgovanju”. Vrijednosni papiri iskazuju se po fer vrijednosti na izvještajni datum.

Taj iznos ne uključuje kredite, izvedenice i imovinu kojom se ne trguje (npr. potraživanja).

4.4.

Primarna tržišta/usluge provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenta uz obvezu otkupa

O primarnim tržištima je riječ kad društva, države i druge grupe izdaju nove vrijednosne papire na burzi kako bi dobile financiranje na temelju dužničkih ili vlasničkih vrijednosnih papira (kao što su redovne i povlaštene dionice, korporativne obveznice, mjenice, blagajnički zapisi, državne obveznice). Rad primarnih tržišta olakšavaju grupe za provedbu ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa.

4.5., 4.6., 4.7.

Ostale usluge/aktivnosti/funkcije 1., 2. i 3.

Veliki izvori financiranja

Aktivnosti kreditiranja financijskih drugih ugovornih strana (kreditne institucije i druga financijska društva) i pozajmljivanja od njih na tržištima za velike klijente.

5.1.

Pozajmljivanje

Pozajmljivanje na tržištima za velike klijente od financijskih drugih ugovornih strana (među ostalim putem repo ugovora, međubankovnog pozajmljivanja, komercijalnih zapisa, certifikata o depozitima, novčanih fondova, kreditnih linija, komercijalnih zapisa osiguranih imovinom i fiducijarnih depozita).

5.2.

Izvedenice (imovina)

Sve izvedenice s financijskim drugim ugovornim stranama koje se drže na strani imovine u bilanci. Za razliku od rubrike „Tržišta kapitala”, u rubrici „Veliki izvori financiranja” izvedenice uključuju sve ugovore o izvedenicama s financijskim drugim ugovornim stranama (ne samo one koje se drže radi trgovanja).

5.3.

Kreditiranje

Kreditiranje financijskih drugih ugovornih strana na tržištima za velike klijente (među ostalim putem obratnih repo ugovora, komercijalnih zapisa, certifikata o depozitima, novčanih fondova, kreditnih linija, komercijalnih zapisa osiguranih imovinom, fiducijarnih depozita).

5.4.

Izvedenice (obveze)

Sve izvedenice s financijskim drugim ugovornim stranama koje se drže na strani obveza u bilanci.

5.5., 5.6., 5.7.

Ostale vrste proizvoda 1., 2. i 3.

Svaka funkcija iz gospodarske funkcije „Veliki izvori financiranja” koja nije uključena u točke od 5.1. do 5.4.

II.7.2   Z 07.01 – Procjena ključnog statusa gospodarskih funkcija (FUNC 1) Upute za specifične pozicije

| 40. | Ovaj predložak iskazuje se jednom za svaku državu članicu (koju se identificira kao „zemlju”) u kojoj je grupa aktivna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | U njemu su obuhvaćene sve gospodarske funkcije bilo kojeg subjekta grupe u toj državi članici, neovisno o tome je li ta funkcija ključna funkcija ili nije.


  Redci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0380 | Gospodarske funkcije

  Gospodarske funkcije kako su prethodno utvrđene |

41.

Redci

Upute

0010 – 0380

Gospodarske funkcije

Gospodarske funkcije kako su prethodno utvrđene

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0010 | Opis gospodarske funkcije

  Ako gospodarska funkcija pripada vrsti „ostalo” (funkcije 1.5.–1.7., 2.6.2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.–5.7.), navodi se opis te funkcije. |
| 0020 | Tržišni udio

  Procjena tržišnog udjela institucije ili grupe za predmetnu gospodarsku funkciju u odgovarajućoj zemlji. Kao postotak ukupnog tržišta u novčanom iznosu. |
| 0030 | Novčani iznos

  Sadržaj ovog stupca ovisi o navedenoj gospodarskoj funkciji.


  1. | Depoziti
  Knjigovodstvena vrijednost (uključujući obračunate kamate) prihvaćenih depozita.
  Upućivanja: FINREP, prilozi III. i IV., obrazac F 08.01, i Prilog V. dio 2. točka 97. |

Stupci

Upute

0010

Opis gospodarske funkcije

Ako gospodarska funkcija pripada vrsti „ostalo” (funkcije 1.5.–1.7., 2.6.2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.–5.7.), navodi se opis te funkcije.

0020

Tržišni udio

Procjena tržišnog udjela institucije ili grupe za predmetnu gospodarsku funkciju u odgovarajućoj zemlji. Kao postotak ukupnog tržišta u novčanom iznosu.

0030

Novčani iznos

Sadržaj ovog stupca ovisi o navedenoj gospodarskoj funkciji.

1.

Depoziti

Knjigovodstvena vrijednost (uključujući obračunate kamate) prihvaćenih depozita.

Upućivanja: FINREP, prilozi III. i IV., obrazac F 08.01, i Prilog V. dio 2. točka 97.

| 2. | Kreditiranje
  Bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova (uključujući obračunate kamate) s neumanjenom i umanjenom vrijednošću. Ukupna razina kredita uzima se kao procjena za očekivano buduće kreditiranje.
  Upućivanja: FINREP, prilozi III. i IV., obrazac F 04.04.01, i Prilog V. dio 1. točka 34. podtočka (b). |
| --- | --- |

2.

Kreditiranje

Bruto knjigovodstvena vrijednost kredita i predujmova (uključujući obračunate kamate) s neumanjenom i umanjenom vrijednošću. Ukupna razina kredita uzima se kao procjena za očekivano buduće kreditiranje.

Upućivanja: FINREP, prilozi III. i IV., obrazac F 04.04.01, i Prilog V. dio 1. točka 34. podtočka (b).

| 3. | Platne i gotovinske usluge te usluge namire, poravnanja i skrbništva
  Kao opće pravilo, iskazuje se prosjek dnevnih transakcija tijekom godine. Ako on nije dostupan, može se iskazati prosjek tijekom kraćeg razdoblja (npr. nekoliko mjeseci).
  Posebno s obzirom na različite funkcije, u obzir se uzimaju sljedeće mjere:


  — | platne usluge (3.1. i 3.2.): vrijednost poslanih transakcija |
| --- | --- | --- |

3.

Platne i gotovinske usluge te usluge namire, poravnanja i skrbništva

Kao opće pravilo, iskazuje se prosjek dnevnih transakcija tijekom godine. Ako on nije dostupan, može se iskazati prosjek tijekom kraćeg razdoblja (npr. nekoliko mjeseci).

Posebno s obzirom na različite funkcije, u obzir se uzimaju sljedeće mjere:

—

platne usluge (3.1. i 3.2.): vrijednost poslanih transakcija

| — | (upućivanja: članak 4. stavak 5. Direktive (EU) 2015/2366; ESB/2013/43 (21)), |
| --- | --- |

—

(upućivanja: članak 4. stavak 5. Direktive (EU) 2015/2366; ESB/2013/43 (21)),

| — | gotovinske usluge (3.3.): vrijednost transakcija preko bankomata, kako su definirane u tablici 7. Uredbe ESB/2013/43, te vrijednost podizanja gotovine preko šaltera, kako su definirana u tablici 4. Smjernice ESB/2014/15, (22) |
| --- | --- |

—

gotovinske usluge (3.3.): vrijednost transakcija preko bankomata, kako su definirane u tablici 7. Uredbe ESB/2013/43, te vrijednost podizanja gotovine preko šaltera, kako su definirana u tablici 4. Smjernice ESB/2014/15, (22)

| — | usluge namire vrijednosnih papira (3.4.): vrijednost prijenosa vrijednosnih papira koji su obrađeni u ime klijenata. To uključuje transakcije namirene preko sustava za namiru vrijednosnih papira ili koje su interno namirile institucije za koje se izvješće podnosi te „besplatne” transakcije, |
| --- | --- |

—

usluge namire vrijednosnih papira (3.4.): vrijednost prijenosa vrijednosnih papira koji su obrađeni u ime klijenata. To uključuje transakcije namirene preko sustava za namiru vrijednosnih papira ili koje su interno namirile institucije za koje se izvješće podnosi te „besplatne” transakcije,

| — | usluge poravnanja preko središnje druge ugovorne strane (3.5.): pozicije (izloženost) koje središnje druge ugovorne strane kojih je institucija članica preuzimaju s institucijom u ime svojih klijenata. Treba iskazati prosječnu dnevnu vrijednost otvorenih pozicija koje se odnose na aktivnost klijenata u središnjim drugim ugovornim stranama. Ako ona nije dostupna, mogu se iskazati prosjeci tijekom kraćeg razdoblja (npr. nekoliko mjeseci), |
| --- | --- |

—

usluge poravnanja preko središnje druge ugovorne strane (3.5.): pozicije (izloženost) koje središnje druge ugovorne strane kojih je institucija članica preuzimaju s institucijom u ime svojih klijenata. Treba iskazati prosječnu dnevnu vrijednost otvorenih pozicija koje se odnose na aktivnost klijenata u središnjim drugim ugovornim stranama. Ako ona nije dostupna, mogu se iskazati prosjeci tijekom kraćeg razdoblja (npr. nekoliko mjeseci),

| — | usluge skrbništva (3.6.): iznos imovine pod skrbništvom, uz upotrebu fer vrijednost. Mogu se koristiti druge osnove mjerenja, uključujući nominalnu vrijednost, ako fer vrijednost nije dostupna. U slučajevima u kojima institucija pruža usluge subjektima kao što su subjekti za zajednička ulaganja ili mirovinski fondovi, predmetnu imovinu moguće je iskazati po vrijednosti po kojoj je ti subjekti iskazuju u vlastitim bilancama. Iskazani iznosi, prema potrebi, uključuju obračunate kamate
  (Upućivanje: FINREP, prilozi III. i IV., obrazac F 22.02, stupac 010) |
| --- | --- |

—

usluge skrbništva (3.6.): iznos imovine pod skrbništvom, uz upotrebu fer vrijednost. Mogu se koristiti druge osnove mjerenja, uključujući nominalnu vrijednost, ako fer vrijednost nije dostupna. U slučajevima u kojima institucija pruža usluge subjektima kao što su subjekti za zajednička ulaganja ili mirovinski fondovi, predmetnu imovinu moguće je iskazati po vrijednosti po kojoj je ti subjekti iskazuju u vlastitim bilancama. Iskazani iznosi, prema potrebi, uključuju obračunate kamate

(Upućivanje: FINREP, prilozi III. i IV., obrazac F 22.02, stupac 010)

| 4. | Tržišta kapitala
  Zamišljeni iznos – iskazati samo za izvedenice (4.1. – 4.2.): bruto nominalni iznos svih zaključenih i još nenamirenih transakcija na referentni datum.
  Upućivanja: FINREP, Prilog V. dio 2. točka 133. za definiciju; FINREP, prilozi III., IV. i V. za podatke.


  — | Izvedenice (ukupno) (4.1.–4.2.): obrazac F 10.00, stupac 030 redak 290. |
| --- | --- | --- |

4.

Tržišta kapitala

Zamišljeni iznos – iskazati samo za izvedenice (4.1. – 4.2.): bruto nominalni iznos svih zaključenih i još nenamirenih transakcija na referentni datum.

Upućivanja: FINREP, Prilog V. dio 2. točka 133. za definiciju; FINREP, prilozi III., IV. i V. za podatke.

—

Izvedenice (ukupno) (4.1.–4.2.): obrazac F 10.00, stupac 030 redak 290.

| — | Izvedenice (OTC) (4.1.): obrazac F 10.00, stupac 030 redci 300 + 310 + 320. |
| --- | --- |

—

Izvedenice (OTC) (4.1.): obrazac F 10.00, stupac 030 redci 300 + 310 + 320.

| — | Aktivnosti na sekundarnom tržištu (4.3.). Knjigovodstvena vrijednost imovine – knjigovodstvena vrijednost mora se iskazati na strani imovine u bilanci, uključujući obračunate kamate [FINREP: Prilog V. dio 1. točka 27.] za vlasničke instrumente i dužničke vrijednosne papire [FINREP: Prilog V. dio 1. točka 31.], klasificirano kao „drži se radi trgovanja” [FINREP: Prilog V. dio 1. točka 15. podtočka (a) i točka 16. podtočka (a)]. |
| --- | --- |

—

Aktivnosti na sekundarnom tržištu (4.3.). Knjigovodstvena vrijednost imovine – knjigovodstvena vrijednost mora se iskazati na strani imovine u bilanci, uključujući obračunate kamate [FINREP: Prilog V. dio 1. točka 27.] za vlasničke instrumente i dužničke vrijednosne papire [FINREP: Prilog V. dio 1. točka 31.], klasificirano kao „drži se radi trgovanja” [FINREP: Prilog V. dio 1. točka 15. podtočka (a) i točka 16. podtočka (a)].

| — | Upućivanje: FINREP: Prilog III., obrazac F 04.01, stupac 010 redci 010 + 060 + 120. |
| --- | --- |

—

Upućivanje: FINREP: Prilog III., obrazac F 04.01, stupac 010 redci 010 + 060 + 120.

| — | Primarna tržišta (4.4.): prihod od naknada – naknade i provizije od sudjelovanja u odobravanju ili izdavanju vrijednosnih papira koje institucija nije odobrila niti izdala. |
| --- | --- |

—

Primarna tržišta (4.4.): prihod od naknada – naknade i provizije od sudjelovanja u odobravanju ili izdavanju vrijednosnih papira koje institucija nije odobrila niti izdala.

| — | Upućivanje: FINREP: prilozi III. i IV., obrazac F 22.01, stupac 010 redci 030 + 180. |
| --- | --- |

—

Upućivanje: FINREP: prilozi III. i IV., obrazac F 22.01, stupac 010 redci 030 + 180.

| 5. | Veliki izvori financiranja
  Koristiti bruto knjigovodstvenu vrijednost kako je definirano u FINREP-u.
  Upućivanja: FINREP: Prilog V. dio 1. točka 34., FINREP: prilozi III. i IV., obrasci:


  — | pozajmljivanje (5.1.): obrazac F 20.06, stupac 010 redci 100 + 110, sve zemlje, |
| --- | --- | --- |

5.

Veliki izvori financiranja

Koristiti bruto knjigovodstvenu vrijednost kako je definirano u FINREP-u.

Upućivanja: FINREP: Prilog V. dio 1. točka 34., FINREP: prilozi III. i IV., obrasci:

—

pozajmljivanje (5.1.): obrazac F 20.06, stupac 010 redci 100 + 110, sve zemlje,

| — | izvedenice (imovina) (5.2.): obrazac F 20.04, stupac 010 redak 010, sve zemlje, |
| --- | --- |

—

izvedenice (imovina) (5.2.): obrazac F 20.04, stupac 010 redak 010, sve zemlje,

| — | kreditiranje (5.3.): obrazac F 20.04, stupac 010 redci 170 + 180, sve zemlje, |
| --- | --- |

—

kreditiranje (5.3.): obrazac F 20.04, stupac 010 redci 170 + 180, sve zemlje,

| — | izvedenice (obveze) (5.4.): obrazac F 20.06, stupac 010 redak 010, sve zemlje. |
| --- | --- |

—

izvedenice (obveze) (5.4.): obrazac F 20.06, stupac 010 redak 010, sve zemlje.

0040

Brojčani pokazatelj

Sadržaj ovog stupca ovisi o navedenoj gospodarskoj funkciji.

| 1. | Depoziti
  Ukupan broj klijenata koji su položili vrijednosti iskazane u novčanom iznosu. Ako klijent koristi više od jednog proizvoda/računa za depozite, taj klijent računa se samo jednom. |
| --- | --- |

1.

Depoziti

Ukupan broj klijenata koji su položili vrijednosti iskazane u novčanom iznosu. Ako klijent koristi više od jednog proizvoda/računa za depozite, taj klijent računa se samo jednom.

| 2. | Kreditiranje
  Ukupni broj klijenata. Ako klijent koristi više proizvoda/računa za kredite, taj klijent računa se samo jednom. |
| --- | --- |

2.

Kreditiranje

Ukupni broj klijenata. Ako klijent koristi više proizvoda/računa za kredite, taj klijent računa se samo jednom.

| 3. | Platne i gotovinske usluge te usluge namire, poravnanja i skrbništva
  Kao opće pravilo, iskazuju se prosjeci dnevnih transakcija tijekom godine. Ako oni nisu dostupni, mogu se navesti prosjeci tijekom kraćeg razdoblja (npr. nekoliko mjeseci).
  Konkretno, s obzirom na različite funkcije, u obzir se uzimaju sljedeće mjere:


  — | platne usluge (3.1.–3.2.): broj provedenih transakcija, |
| --- | --- | --- |

3.

Platne i gotovinske usluge te usluge namire, poravnanja i skrbništva

Kao opće pravilo, iskazuju se prosjeci dnevnih transakcija tijekom godine. Ako oni nisu dostupni, mogu se navesti prosjeci tijekom kraćeg razdoblja (npr. nekoliko mjeseci).

Konkretno, s obzirom na različite funkcije, u obzir se uzimaju sljedeće mjere:

—

platne usluge (3.1.–3.2.): broj provedenih transakcija,

| — | Upućivanja: članak 4. stavak 5. Direktive (EU) 2015/2366; ESB/2013/43. |
| --- | --- |

—

Upućivanja: članak 4. stavak 5. Direktive (EU) 2015/2366; ESB/2013/43.

| — | gotovinske usluge (3.3.): broj transakcija preko bankomata, kako su definirane u tablici 7. Uredbe ESB/2013/43, te vrijednost podizanja gotovine preko šaltera, kako su definirana u tablici 4. Smjernice ESB/2014/15, |
| --- | --- |

—

gotovinske usluge (3.3.): broj transakcija preko bankomata, kako su definirane u tablici 7. Uredbe ESB/2013/43, te vrijednost podizanja gotovine preko šaltera, kako su definirana u tablici 4. Smjernice ESB/2014/15,

| — | usluge namire vrijednosnih papira (3.4.): broj transakcija prijenosa vrijednosnih papira obrađenih u ime klijenata. To uključuje transakcije namirene preko sustava za namiru vrijednosnih papira ili koje je interno namirila institucija ili grupa za koju se izvješće podnosi te „besplatne” transakcije. |
| --- | --- |

—

usluge namire vrijednosnih papira (3.4.): broj transakcija prijenosa vrijednosnih papira obrađenih u ime klijenata. To uključuje transakcije namirene preko sustava za namiru vrijednosnih papira ili koje je interno namirila institucija ili grupa za koju se izvješće podnosi te „besplatne” transakcije.

| 4. | Tržišta kapitala
  Broj drugih ugovornih strana ili transakcija. Za izvedenice (4.1.–4.2.) i instrumente sekundarnog tržišta (4.3.), ukupan broj drugih ugovornih strana. Za primarna tržišta (4.4.), ukupan broj transakcija koje proizlaze iz pružanja usluga provedbe ponude odnosno prodaje uz obvezu otkupa. |
| --- | --- |

4.

Tržišta kapitala

Broj drugih ugovornih strana ili transakcija. Za izvedenice (4.1.–4.2.) i instrumente sekundarnog tržišta (4.3.), ukupan broj drugih ugovornih strana. Za primarna tržišta (4.4.), ukupan broj transakcija koje proizlaze iz pružanja usluga provedbe ponude odnosno prodaje uz obvezu otkupa.

| 5. | Veliki izvori financiranja
  Ukupni broj drugih ugovornih strana. Ako druga ugovorna strana ima više od jednog računa i/ili više od jedne transakcije, ta druga ugovorna strana računa se samo jednom. |
| --- | --- |

5.

Veliki izvori financiranja

Ukupni broj drugih ugovornih strana. Ako druga ugovorna strana ima više od jednog računa i/ili više od jedne transakcije, ta druga ugovorna strana računa se samo jednom.

0050

Učinak na tržište

Procijenjeni učinak naglog obustavljanja funkcije na treće strane, financijska tržišta i realno gospodarstvo, uzimajući u obzir veličinu, tržišni udio u zemlji, vanjske i unutarnje međusobne povezanosti, složenost i prekograničnu aktivnosti institucije.

Ta procjena izražava se kvalitativno kao „visok (V)”, „srednje visok (SV)”, „srednje nizak (SN)” ili „nizak (N)”.

„V” se odabire ako je obustavljanje imalo velik učinak na nacionalno tržište, „SV” ako je učinak znatan, „SN” ako je učinak znatan, ali ograničen i „N” ako je učinak nizak.

0060

Zamjenjivost

Članak 6. stavak 3. Delegirane uredbe (EU) 2016/778.

Funkcija se smatra zamjenjivom ako ju je moguće na prihvatljiv način i unutar razumnog roka zamijeniti te time izbjeći sistemske probleme za realno gospodarstvo i financijska tržišta. Pri tom se u obzir uzimaju sljedeći kriteriji:

| (a) | struktura tržišta za tu funkciju i dostupnost zamjenskih pružatelja usluga; |
| --- | --- |

(a)

struktura tržišta za tu funkciju i dostupnost zamjenskih pružatelja usluga;

| (b) | sposobnost drugih pružatelja usluga u smislu kapaciteta, zahtjevi za obavljanje funkcije te potencijalne prepreke za ulazak ili širenje; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost drugih pružatelja usluga u smislu kapaciteta, zahtjevi za obavljanje funkcije te potencijalne prepreke za ulazak ili širenje;

| (c) | poticaj drugih pružatelja usluga da preuzmu te aktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

poticaj drugih pružatelja usluga da preuzmu te aktivnosti;

| (d) | vrijeme koje je korisnicima usluge potrebno da prijeđu na novog pružatelja usluge i troškovi tog prelaska, vrijeme koje je potrebno da drugi tržišni natjecatelji preuzmu funkcije i je li to vrijeme dovoljno da se spriječi znatan prekid ovisno o vrsti usluge. |
| --- | --- |

(d)

vrijeme koje je korisnicima usluge potrebno da prijeđu na novog pružatelja usluge i troškovi tog prelaska, vrijeme koje je potrebno da drugi tržišni natjecatelji preuzmu funkcije i je li to vrijeme dovoljno da se spriječi znatan prekid ovisno o vrsti usluge.

Ta procjena izražava se kvalitativno kao „visok (V)”, „srednje visok (SV)”, „srednje nizak (SN)” ili „nizak (N)”.

„V” se odabire ako funkciju može lako pružati druga banka pod usporedivim uvjetima u razumnom roku,

„N” ako funkciju nije moguće lako ili brzo zamijeniti,

„SV” i „SN” za prijelazne slučajeve, uzimajući u obzir različite dimenzije (npr. tržišni udio, tržišnu koncentraciju, vrijeme potrebno za zamjenu te pravne prepreke i operativne zahtjeve za ulazak ili širenje).

0070

Ključna funkcija

U ovom stupcu iskazuje se smatra li se, uzimajući u obzir kvantitativne podatke i pokazatelje ključnog statusa iz ovog predloška, da je gospodarska funkcija ključna na tržištu za odgovarajuću zemlju.

Iskazati „da” ili „ne”.

II.7.3   Z 07.02 – Raspored ključnih funkcija po pravnim osobama (FUNC 2): Upute za specifične pozicije

| 42. | Ovaj predložak iskazuje se za cijelu grupu. U ovom se predlošku iskazuju samo ključne funkcije koje su utvrđene kao takve u {Z 07.01;070} (po državi članici). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0010, 0020 i 0040 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Zemlja

  Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | ID

  Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Naziv subjekta

  Naziv subjekta koji obavlja ključnu funkciju, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 (ORG).
  Ako u istoj zemlji iste ključne funkcije obavlja više subjekata, svaki subjekt iskazuje se u zasebnom retku. |
| 0040 | Oznaka

  Oznaka subjekta koji obavlja ključnu funkciju, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0050 | Novčani iznos

  Doprinos, u novčanom iznosu, pravne osobe novčanom iznosu kako je opisan u stupcu 0030 predloška Z 07.01 (FUNC 1) |

43.

Stupci

Upute

0010

Zemlja

Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0020

ID

Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Naziv subjekta

Naziv subjekta koji obavlja ključnu funkciju, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 (ORG).

Ako u istoj zemlji iste ključne funkcije obavlja više subjekata, svaki subjekt iskazuje se u zasebnom retku.

0040

Oznaka

Oznaka subjekta koji obavlja ključnu funkciju, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0050

Novčani iznos

Doprinos, u novčanom iznosu, pravne osobe novčanom iznosu kako je opisan u stupcu 0030 predloška Z 07.01 (FUNC 1)

II.7.4   Z 07.03 – Raspored temeljnih linija poslovanja po pravnim osobama (FUNC 3) Upute za specifične pozicije

| 44. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0020 i 0040 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška. |
| --- | --- |

44.

| 45. | U ovom se predlošku iskazuju samo relevantne pravne osobe.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Temeljna linija poslovanja

  Temeljna linija poslovanja u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 36. Direktive 2014/59/EU i člankom 7. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778. |
| 0020 | Identifikacijska oznaka linije poslovanja

  Jedinstvena identifikacijska oznaka linije poslovanja koju mora navesti institucija. |
| 0030 | Opis

  Opis temeljne linije poslovanja. |
| 0040 | Naziv subjekta

  Naziv subjekta, kako je iskazan u predlošku Z 01.00 (ORG), koji sudjeluje u temeljnoj liniji poslovanja ili je njezin dio.
  Ako postoji više subjekata koji sudjeluju u istoj temeljnoj liniji poslovanja ili su njezin dio, svaki subjekt iskazuje se u zasebnom retku. |
| 0050 | Oznaka

  Oznaka subjekta koji sudjeluje u temeljnoj liniji poslovanja ili je njezin dio, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 (ORG). |

45.

Stupci

Upute

0010

Temeljna linija poslovanja

Temeljna linija poslovanja u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 36. Direktive 2014/59/EU i člankom 7. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778.

0020

Identifikacijska oznaka linije poslovanja

Jedinstvena identifikacijska oznaka linije poslovanja koju mora navesti institucija.

0030

Opis

Opis temeljne linije poslovanja.

0040

Naziv subjekta

Naziv subjekta, kako je iskazan u predlošku Z 01.00 (ORG), koji sudjeluje u temeljnoj liniji poslovanja ili je njezin dio.

Ako postoji više subjekata koji sudjeluju u istoj temeljnoj liniji poslovanja ili su njezin dio, svaki subjekt iskazuje se u zasebnom retku.

0050

Oznaka

Oznaka subjekta koji sudjeluje u temeljnoj liniji poslovanja ili je njezin dio, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 (ORG).

II.7.5   Z 07.04 – Raspored ključnih funkcija po temeljnim linijama poslovanja (FUNC 4): Upute za specifične pozicije

| 46. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0010, 0020 i 0040 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška. |
| --- | --- |

46.

| 47. | U ovom se predlošku iskazuju samo ključne funkcije, kako su utvrđene u {Z 07.01;0070}.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Zemlja

  Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | Identifikacijska oznaka funkcije

  Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Temeljna linija poslovanja

  Temeljna linija poslovanja u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 36. Direktive 2014/59/EU i člankom 7. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778 od 2. veljače 2016., kako je iskazano u predlošku Z 07.03 (FUNC 3). |
| 0040 | Identifikacijska oznaka linije poslovanja

  Jedinstvena identifikacijska oznaka linije poslovanja koju mora navesti institucija; ista identifikacijska oznaka kao i ona iskazana u predlošku Z 07.03 (FUNC 3) |

47.

Stupci

Upute

0010

Zemlja

Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0020

Identifikacijska oznaka funkcije

Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Temeljna linija poslovanja

Temeljna linija poslovanja u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom 36. Direktive 2014/59/EU i člankom 7. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778 od 2. veljače 2016., kako je iskazano u predlošku Z 07.03 (FUNC 3).

0040

Identifikacijska oznaka linije poslovanja

Jedinstvena identifikacijska oznaka linije poslovanja koju mora navesti institucija; ista identifikacijska oznaka kao i ona iskazana u predlošku Z 07.03 (FUNC 3)

II.8   Z 08.00 – Ključne usluge (SERV)

II.8.1   Opće upute

| 48. | Informacije koje se moraju uključiti u ovom predlošku iskazuju se jednom za cijelu grupu, pri čemu se navode ključne usluge koje prima bilo koji subjekt u grupi i povezuje ih se s ključnim funkcijama koje pruža grupa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Ključne usluge su osnovne djelatnosti, aktivnosti i usluge koje se obavljaju za jednu (namjenske usluge) ili više poslovnih jedinica ili pravnih osoba (zajedničke usluge) u grupi, a koje su potrebne za pružanje jedne ključne funkcije ili više njih. Ključne usluge mogu obavljati subjekti unutar grupe (unutarnja usluga) ili ih se može povjeriti vanjskom pružatelju (vanjska usluga). Usluga se smatra ključnom ako njezin prekid može biti znatna prepreka izvršenju ključnih funkcija ili ga može potpuno onemogućiti jer je usko povezana s ključnim funkcijama koje institucija obavlja za treće strane. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Usluge koje se za pravnu osobu obavljaju isključivo interno ne iskazuju se u ovom predlošku. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Usluge koje nemaju značajan učinak na ključne funkcije ne iskazuju se u ovom predlošku. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0005, 0010, 0030, 0050, 0070 i 0080 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška. |
| --- | --- |

52.

II.8.2   Upute za specifične pozicije

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0005 | Identifikator |
| 0010 | Vrsta usluge

  Vrsta usluge jedna je od vrsta usluga navedenih u nastavku.
  Ako je moguće, iskazuje se potkategorija (identifikacijska oznaka s dvije znamenke). Ako ne postoji nijedna potkategorija ili ako nijedna potkategorija ne opisuje ispravno uslugu koju institucija pruža, iskazuje se glavna kategorija (identifikacijska oznaka s jednom znamenkom).


  1. | Potpora ljudskim resursima


  1.1 | administriranje osoblja, uključujući administriranje ugovora i naknada |

Stupci

Upute

0005

Identifikator

0010

Vrsta usluge

Vrsta usluge jedna je od vrsta usluga navedenih u nastavku.

Ako je moguće, iskazuje se potkategorija (identifikacijska oznaka s dvije znamenke). Ako ne postoji nijedna potkategorija ili ako nijedna potkategorija ne opisuje ispravno uslugu koju institucija pruža, iskazuje se glavna kategorija (identifikacijska oznaka s jednom znamenkom).

1.

Potpora ljudskim resursima

1.1

administriranje osoblja, uključujući administriranje ugovora i naknada

| 1.2 | unutarnja komunikacija |
| --- | --- |

1.2

unutarnja komunikacija

| 2. | Informacijska tehnologija


  2.1 | IT i komunikacijski hardver |
| --- | --- | --- |

2.

Informacijska tehnologija

2.1

IT i komunikacijski hardver

| 2.2 | pohrana i obrada podataka |
| --- | --- |

2.2

pohrana i obrada podataka

| 2.3 | ostala IT infrastruktura, radne stanice, telekomunikacije, poslužitelji, podatkovni centri i povezane usluge |
| --- | --- |

2.3

ostala IT infrastruktura, radne stanice, telekomunikacije, poslužitelji, podatkovni centri i povezane usluge

| 2.4 | upravljanje licencijama za softver i aplikacijskim softverom |
| --- | --- |

2.4

upravljanje licencijama za softver i aplikacijskim softverom

| 2.5 | pristup vanjskim pružateljima, osobito pružateljima podataka i infrastrukture |
| --- | --- |

2.5

pristup vanjskim pružateljima, osobito pružateljima podataka i infrastrukture

| 2.6 | održavanje aplikacija, uključujući održavanje softverskih aplikacija i povezanih tokova podataka |
| --- | --- |

2.6

održavanje aplikacija, uključujući održavanje softverskih aplikacija i povezanih tokova podataka

| 2.7 | izrada izvješća, unutarnji tokovi informacija i baze podataka |
| --- | --- |

2.7

izrada izvješća, unutarnji tokovi informacija i baze podataka

| 2.8 | korisnička podrška |
| --- | --- |

2.8

korisnička podrška

| 2.9 | oporavak u slučaju izvanrednih situacija i katastrofa |
| --- | --- |

2.9

oporavak u slučaju izvanrednih situacija i katastrofa

| 3. | Obrada transakcija, uključujući pravna pitanja u vezi s transakcijama, osobito sprečavanje pranja novca. |
| --- | --- |

3.

Obrada transakcija, uključujući pravna pitanja u vezi s transakcijama, osobito sprečavanje pranja novca.

| 4. | Pružanje nekretnina i objekata ili upravljanje njima i povezani objekti


  4.1 | uredski prostori i skladišta |
| --- | --- | --- |

4.

Pružanje nekretnina i objekata ili upravljanje njima i povezani objekti

4.1

uredski prostori i skladišta

| 4.2 | upravljanje unutarnjim objektima |
| --- | --- |

4.2

upravljanje unutarnjim objektima

| 4.3 | sigurnost i kontrola pristupa |
| --- | --- |

4.3

sigurnost i kontrola pristupa

| 4.4 | upravljanje portfeljem nekretnina |
| --- | --- |

4.4

upravljanje portfeljem nekretnina

| 4.5 | ostalo, navesti |
| --- | --- |

4.5

ostalo, navesti

| 5. | Pravne usluge i funkcije praćenja usklađenosti:


  5.1 | korporativna pravna potpora |
| --- | --- | --- |

5.

Pravne usluge i funkcije praćenja usklađenosti:

5.1

korporativna pravna potpora

| 5.2 | pravne usluge povezane s poslovanjem i transakcijama |
| --- | --- |

5.2

pravne usluge povezane s poslovanjem i transakcijama

| 5.3 | podrška u praćenju usklađenosti |
| --- | --- |

5.3

podrška u praćenju usklađenosti

| 6. | Usluge povezane s riznicom


  6.1 | koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano s aktivnošću riznice |
| --- | --- | --- |

6.

Usluge povezane s riznicom

6.1

koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano s aktivnošću riznice

| 6.2 | koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano s refinanciranjem subjekata, uključujući upravljanje kolateralom |
| --- | --- |

6.2

koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano s refinanciranjem subjekata, uključujući upravljanje kolateralom

| 6.3 | funkcija izvješćivanja, osobito s obzirom na regulatorne stope likvidnosti |
| --- | --- |

6.3

funkcija izvješćivanja, osobito s obzirom na regulatorne stope likvidnosti

| 6.4 | koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano sa srednjoročnim i dugoročnim programima financiranja te s refinanciranjem subjekata grupe |
| --- | --- |

6.4

koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano sa srednjoročnim i dugoročnim programima financiranja te s refinanciranjem subjekata grupe

| 6.5 | koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano s refinanciranjem, osobito kratkoročnih izdanja |
| --- | --- |

6.5

koordiniranje, administriranje i upravljanje povezano s refinanciranjem, osobito kratkoročnih izdanja

| 7. | Trgovanje/upravljanje imovinom


  7.1 | obrada operacija: evidentiranje transakcije, oblikovanje, realizacija, servisiranje proizvoda za trgovanje |
| --- | --- | --- |

7.

Trgovanje/upravljanje imovinom

7.1

obrada operacija: evidentiranje transakcije, oblikovanje, realizacija, servisiranje proizvoda za trgovanje

| 7.2 | potvrđivanje, namira, plaćanje |
| --- | --- |

7.2

potvrđivanje, namira, plaćanje

| 7.3 | upravljanje pozicijama i drugim ugovornim stranama s obzirom na izvješćivanje o podacima i odnose s drugim ugovornim stranama |
| --- | --- |

7.3

upravljanje pozicijama i drugim ugovornim stranama s obzirom na izvješćivanje o podacima i odnose s drugim ugovornim stranama

| 7.4 | upravljanje pozicijama (rizik i usklađivanje) |
| --- | --- |

7.4

upravljanje pozicijama (rizik i usklađivanje)

| 8. | Upravljanje rizikom i vrednovanje rizika


  8.1 | središnje upravljanje rizikom ili upravljanje rizikom linija poslovanja ili upravljanje rizikom na temelju vrste rizika |
| --- | --- | --- |

8.

Upravljanje rizikom i vrednovanje rizika

8.1

središnje upravljanje rizikom ili upravljanje rizikom linija poslovanja ili upravljanje rizikom na temelju vrste rizika

| 8.2 | izrada izvješća o riziku |
| --- | --- |

8.2

izrada izvješća o riziku

| 9. | Računovodstvo


  9.1 | zakonsko i regulatorno izvješćivanje |
| --- | --- | --- |

9.

Računovodstvo

9.1

zakonsko i regulatorno izvješćivanje

| 9.2 | vrednovanje, osobito tržišnih pozicija |
| --- | --- |

9.2

vrednovanje, osobito tržišnih pozicija

| 9.3 | izvješćivanje o upravljanju |
| --- | --- |

9.3

izvješćivanje o upravljanju

| 10. | Rukovanje gotovinom |
| --- | --- |

10.

Rukovanje gotovinom

0020 – 0030

Primatelj usluge

Subjekt grupe koji prima ključnu uslugu iskazanu u stupcu 0010 od drugog subjekta grupe ili vanjskog pružatelja koji je iskazan u stupcima 0040 – 0050.

0020

Naziv subjekta

Mora se razlikovati od naziva navedenog u stupcu 0040.

0030

Oznaka

Jedinstvena identifikacijska oznaka pravne osobe u stupcu 0020 kako je iskazana u predlošku Z 01.00 (ORG)

Mora se razlikovati od identifikacijske oznake u stupcu 0050.

0040 – 0050

Pružatelj usluga

Pravna osoba (unutarnja ili vanjska) koja subjektu grupe pruža ključnu uslugu iskazanu u stupcu 0010.

0040

Naziv subjekta

Mora se razlikovati od naziva navedenog u stupcu 0020.

0050

Oznaka

Jedinstvena identifikacijska oznaka pravne osobe u stupcu 0040 Mora se razlikovati od identifikacijske oznake navedene u stupcu 0030.

Ako je pružatelj usluge subjekt grupe, oznaka je jednaka onoj koja je iskazana u predlošku Z 01.00 (ORG).

Ako pružatelj usluge nije subjekt grupe, oznaka tog subjekta jest:

| — | za institucije: alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka, |
| --- | --- |

—

za institucije: alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka,

| — | za ostale je subjekte ta oznaka alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka. |
| --- | --- |

—

za ostale je subjekte ta oznaka alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka ili, ako ona ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ta je oznaka jedinstvena i primjenjuje se dosljedno u svim predlošcima.

0060

Dio grupe

„Da” – ako uslugu pruža subjekt iz grupe („unutarnja”)

„Ne” – ako uslugu pruža subjekt izvan grupe („vanjska”)

0070 – 0080

Ključna funkcija

Ključna funkcija čije bi izvršavanje trpjelo znatne prepreke ili bi bilo potpuno onemogućeno u slučaju prekida ključne usluge. To je jedna od funkcija koja je procijenjena kao ključna u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0070

Zemlja

Država članica za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0080

ID

Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0090

Procijenjeno vrijeme za zamjenjivost

Procijenjeno vrijeme potrebno kako bi se pružatelj usluge zamijenio drugim u mjeri koja je usporediva s obzirom na predmet, kvalitetu i cijenu primljene usluge.

Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:

| — | „1 dan – 1 tjedan” ako vrijeme zamjene nije dulje od jednog tjedna, |
| --- | --- |

—

„1 dan – 1 tjedan” ako vrijeme zamjene nije dulje od jednog tjedna,

| — | „1 tjedan – 1 mjesec” ako je vrijeme zamjene dulje od jednog tjedna, ali nije dulje od jednog mjeseca, |
| --- | --- |

—

„1 tjedan – 1 mjesec” ako je vrijeme zamjene dulje od jednog tjedna, ali nije dulje od jednog mjeseca,

| — | „1 – 6 mjeseci” ako je vrijeme zamjene dulje od jednog mjeseca, ali nije dulje od šest mjeseci, |
| --- | --- |

—

„1 – 6 mjeseci” ako je vrijeme zamjene dulje od jednog mjeseca, ali nije dulje od šest mjeseci,

| — | „6 – 12 mjeseci” ako je vrijeme zamjene dulje od 6 mjeseci, ali nije dulje od jedne godine, |
| --- | --- |

—

„6 – 12 mjeseci” ako je vrijeme zamjene dulje od 6 mjeseci, ali nije dulje od jedne godine,

| — | „više od jedne godine” ako je vrijeme zamjene dulje od jedne godine. |
| --- | --- |

—

„više od jedne godine” ako je vrijeme zamjene dulje od jedne godine.

0100

Procijenjeno vrijeme za pristup ugovorima

Procijenjeno vrijeme potrebno kako bi se nakon zahtjeva sanacijskog tijela prikupile sljedeće informacije o ugovoru kojim se uređuje usluga:

| — | trajanje ugovora, |
| --- | --- |

—

trajanje ugovora,

| — | strane u ugovoru (strana koja je izradila ugovor i dobavljač, osobe za kontakt) i njihova jurisdikcija, |
| --- | --- |

—

strane u ugovoru (strana koja je izradila ugovor i dobavljač, osobe za kontakt) i njihova jurisdikcija,

| — | priroda usluge (tj. kratak opis prirode transakcije između strana, uključujući cijene), |
| --- | --- |

—

priroda usluge (tj. kratak opis prirode transakcije između strana, uključujući cijene),

| — | može li istu uslugu ponuditi bilo koji drugi unutarnji/vanjski pružatelj (navesti i potencijalne kandidate), |
| --- | --- |

—

može li istu uslugu ponuditi bilo koji drugi unutarnji/vanjski pružatelj (navesti i potencijalne kandidate),

| — | sudska nadležnost ugovora, |
| --- | --- |

—

sudska nadležnost ugovora,

| — | odjel koji je odgovoran za obavljanje glavnih operacija obuhvaćenih ugovorom, |
| --- | --- |

—

odjel koji je odgovoran za obavljanje glavnih operacija obuhvaćenih ugovorom,

| — | glavne kazne uključene u ugovor u slučaju suspenzije plaćanja ili kašnjenja s plaćanjem, |
| --- | --- |

—

glavne kazne uključene u ugovor u slučaju suspenzije plaćanja ili kašnjenja s plaćanjem,

| — | okolnosti koje dovode do prijevremenog raskida ugovora i rokovi u kojima se ugovor može raskinuti, |
| --- | --- |

—

okolnosti koje dovode do prijevremenog raskida ugovora i rokovi u kojima se ugovor može raskinuti,

| — | operativna podrška nakon raskida ugovora, |
| --- | --- |

—

operativna podrška nakon raskida ugovora,

| — | za koje je ključne funkcije i linije poslovanja ugovor važan. |
| --- | --- |

—

za koje je ključne funkcije i linije poslovanja ugovor važan.

Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:

| — | 1 dan, |
| --- | --- |

—

1 dan,

| — | 1 dan – 1 tjedan, |
| --- | --- |

—

1 dan – 1 tjedan,

| — | više od jednog tjedna, |
| --- | --- |

—

više od jednog tjedna,

| — | usluga nije uređena ugovorom. |
| --- | --- |

—

usluga nije uređena ugovorom.

0110

Mjerodavno pravo

ISO oznaka oznake zemlje čije je pravo mjerodavno za ugovor.

0120

Ugovor koji je zaštićen u slučaju sanacije

Odražava procjenu o tome bi li se ugovor mogao nastaviti i prenijeti u slučaju sanacije.

U procjeni se, među ostalim čimbenicima, uzima u obzir:

| — | postojanje bilo kakve klauzule na temelju koje bi druga ugovorna strana imala pravo da raskine ugovor isključivo kao posljedicu pokretanja sanacije, ranih interventnih mjera ili scenarija unakrsnog statusa neispunjavanja obveza („cross default”) unatoč tome što se bitne obveze i dalje izvršavaju, |
| --- | --- |

—

postojanje bilo kakve klauzule na temelju koje bi druga ugovorna strana imala pravo da raskine ugovor isključivo kao posljedicu pokretanja sanacije, ranih interventnih mjera ili scenarija unakrsnog statusa neispunjavanja obveza („cross default”) unatoč tome što se bitne obveze i dalje izvršavaju,

| — | postojanje bilo kakve klauzule na temelju koje bi druga ugovorna strana imala pravo da izmijeni uvjete usluge ili određivanja cijene isključivo kao posljedicu pokretanja sanacije, ranih interventnih mjera ili scenarija unakrsnog statusa neispunjavanja obveza („cross default”) unatoč tome što se bitne obveze i dalje izvršavaju, |
| --- | --- |

—

postojanje bilo kakve klauzule na temelju koje bi druga ugovorna strana imala pravo da izmijeni uvjete usluge ili određivanja cijene isključivo kao posljedicu pokretanja sanacije, ranih interventnih mjera ili scenarija unakrsnog statusa neispunjavanja obveza („cross default”) unatoč tome što se bitne obveze i dalje izvršavaju,

| — | priznavanje, u ugovoru, prava sanacijskih tijela na suspenziju ugovora. |
| --- | --- |

—

priznavanje, u ugovoru, prava sanacijskih tijela na suspenziju ugovora.

Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:

| — | „Da” – ako je procijenjeno da je ugovor zaštićen u slučaju sanacije, |
| --- | --- |

—

„Da” – ako je procijenjeno da je ugovor zaštićen u slučaju sanacije,

| — | „Ne” – ako je procijenjeno da ugovor nije zaštićen u slučaju sanacije, |
| --- | --- |

—

„Ne” – ako je procijenjeno da ugovor nije zaštićen u slučaju sanacije,

| — | „Nije procijenjeno” – ako nije provedena procjena. |
| --- | --- |

—

„Nije procijenjeno” – ako nije provedena procjena.

II.9   Predložak Z 09.00 – Usluge infrastrukture financijskog tržišta – Pružatelji i korisnici – Raspored po ključnim funkcijama

II.9.1   Opće napomene

| 53. | U ovom predlošku utvrđuju se aktivnosti, funkcije ili usluge poravnanja, plaćanja, namire vrijednosnih papira i skrbništva obustavljanjem kojih bi mogla nastati znatna prepreka u izvršavanju jedne ključne funkcije ili više njih ili bi se ono moglo u potpunosti onemogućiti. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Ovaj predložak iskazuje se jednom za cijelu instituciju ili grupu. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Utvrđuju se samo infrastrukture financijskog tržišta čijim bi prekidom nastala znatna prepreka u izvršavanju neke ključne funkcije ili bi se njime onemogućilo izvršavanje te funkcije. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0020, 0030, 0040, 0070 i 0100 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška. |
| --- | --- |

56.

II.9.2   Upute za specifične pozicije

| Stupci | Upute |
| --- | --- |
| 0010 – 0020 | Korisnik

  Subjekt grupe koji koristi platne usluge, usluge skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0010 | Naziv subjekta

  Naziv subjekta koji koristi platne usluge, usluge skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).
  Iskazuju se samo subjekti za koje je u predlošku Z 07.02 utvrđeno da pružaju ključne funkcije. |
| 0020 | Oznaka

  Oznaka subjekta koji koristi platne usluge, usluge skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0030 – 0040 | Ključna funkcija

  Ključna funkcija koju izvršava subjekt, a čije bi izvršavanje bilo otežano ili onemogućeno u slučaju prekida pristupa platnoj usluzi, usluzi skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija. |
| 0030 | Zemlja

  Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0040 | ID

  Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0050 – 0070 | Infrastruktura financijskog tržišta

  Upućivanje: CPMI, Načela za infrastrukture financijskog tržišta
  Višestrani sustav među financijskim institucijama sudionicama, uključujući operatera sustava, koji se koristi za evidentiranje, poravnanje ili namiru plaćanja, vrijednosnih papira, izvedenica ili drugih financijskih transakcija. |
| 0050 | Vrsta sustava

  Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:


  „PS” | platni sustav |
| „(M)SDVP” | (međunarodni) središnji depozitorij vrijednosnih papira, uključujući (M)SDVP-e koji pružaju usluge namire (interno ili eksternalizirano) |
| „SNVP” | sustav za namiru vrijednosnih papira bez skrbništva |
| „SDUS – vrijednosni papiri” | središnja druga ugovorna strana za poravnanje vrijednosnih papira |
| „SDUS – izvedenice” | središnja druga ugovorna strana za poravnanje izvedenica |
| „TR” | trgovinski repozitorij |
| „Ostalo” | ako vrsta sustava infrastrukture financijskog tržišta ne odgovara nijednoj od navedenih unaprijed utvrđenih vrsta |
| „Nije primjenjivo” | ako ključne platne usluge, usluge poravnanja, namire ili skrbništva pruža subjekt koji nije među prethodno navedenim infrastrukturama financijskog tržišta, primjerice skrbničke banke |

Stupci

Upute

0010 – 0020

Korisnik

Subjekt grupe koji koristi platne usluge, usluge skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0010

Naziv subjekta

Naziv subjekta koji koristi platne usluge, usluge skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

Iskazuju se samo subjekti za koje je u predlošku Z 07.02 utvrđeno da pružaju ključne funkcije.

0020

Oznaka

Oznaka subjekta koji koristi platne usluge, usluge skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija, kako je iskazano u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0030 – 0040

Ključna funkcija

Ključna funkcija koju izvršava subjekt, a čije bi izvršavanje bilo otežano ili onemogućeno u slučaju prekida pristupa platnoj usluzi, usluzi skrbništva, namire, poravnanja ili trgovinskog repozitorija.

0030

Zemlja

Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0040

ID

Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0050 – 0070

Infrastruktura financijskog tržišta

Upućivanje: CPMI, Načela za infrastrukture financijskog tržišta

Višestrani sustav među financijskim institucijama sudionicama, uključujući operatera sustava, koji se koristi za evidentiranje, poravnanje ili namiru plaćanja, vrijednosnih papira, izvedenica ili drugih financijskih transakcija.

0050

Vrsta sustava

Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:

„PS”

platni sustav

„(M)SDVP”

(međunarodni) središnji depozitorij vrijednosnih papira, uključujući (M)SDVP-e koji pružaju usluge namire (interno ili eksternalizirano)

„SNVP”

sustav za namiru vrijednosnih papira bez skrbništva

„SDUS – vrijednosni papiri”

središnja druga ugovorna strana za poravnanje vrijednosnih papira

„SDUS – izvedenice”

središnja druga ugovorna strana za poravnanje izvedenica

„TR”

trgovinski repozitorij

„Ostalo”

ako vrsta sustava infrastrukture financijskog tržišta ne odgovara nijednoj od navedenih unaprijed utvrđenih vrsta

„Nije primjenjivo”

ako ključne platne usluge, usluge poravnanja, namire ili skrbništva pruža subjekt koji nije među prethodno navedenim infrastrukturama financijskog tržišta, primjerice skrbničke banke

0060

Naziv

Trgovački naziv infrastrukture financijskog tržišta

Ako je u stupcu 0050 iskazano „Nije primjenjivo”, ovaj se stupac ostavlja praznim.

0070

Oznaka infrastrukture financijskog tržišta

Oznaka infrastrukture financijskog tržišta. Ako je dostupna, ta je oznaka alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Ako oznaka LEI ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ako je u stupcu 0050 iskazano „Nije primjenjivo”, ovaj se stupac ostavlja praznim.

0080

Način sudjelovanja

Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:

| „Izravan” | u slučaju izravnog članstva ili izravnog sudjelovanja |
| --- | --- |
| „Neizravan” | u slučaju neizravnog članstva ili neizravnog sudjelovanja |
| „Nije primjenjivo” | kad je u stupcu 0050 iskazano „Nije primjenjivo”. |

„Izravan”

u slučaju izravnog članstva ili izravnog sudjelovanja

„Neizravan”

u slučaju neizravnog članstva ili neizravnog sudjelovanja

„Nije primjenjivo”

kad je u stupcu 0050 iskazano „Nije primjenjivo”.

0090

Naziv

Trgovački naziv posrednika kad je u stupcu 0080 iskazano „Neizravan” ili „Nije primjenjivo”.

Ako je u stupcu 0080 iskazano „Izravan”, iskazuje se „Nije primjenjivo”.

Posrednik može biti dio grupe kojoj pripada subjekt o kojem se izvješćuje ili druga kreditna institucija koja nije povezana s tom grupom.

Posrednik može biti društvo koje drugim društvima pruža usluge poravnanja, platne usluge, usluge namire vrijednosnih papira i/ili skrbništva (osobito ako je u stupcu 0050 iskazano „Nije primjenjivo”); može biti izravan član jedne infrastrukture financijskog tržišta ili više njih i pružati neizravan pristup uslugama koje nudi ta infrastruktura financijskog tržišta (osobito ako je u stupcu 0080 iskazano „Neizravan”).

0100

Oznaka

Oznaka posrednika. Ako je dostupna, ta je oznaka alfanumerička oznaka LEI s 20 znamenaka. Ako oznaka LEI ne postoji, oznaka u okviru jedinstvenog sustava kodifikacije koji je primjenjiv u Uniji ili, ako ona ne postoji, nacionalna oznaka.

Ako je u stupcu 0090 iskazano „Izravan”, iskazuje se „Nije primjenjivo”.

0110

Opis usluge

Opis usluge ako je u stupcu 050 kao vrsta sustava iskazano „Ostalo” ili „Nije primjenjivo”.

0120

Mjerodavno pravo

Identifikacijska oznaka ISO 3166-1 alfa-2 države čije je pravo mjerodavno za pristup infrastrukturi financijskog tržišta.

U slučaju izravnog članstva ili izravnog sudjelovanja, mora se iskazati mjerodavno pravo ugovora između infrastrukture financijskog tržišta i korisnika. U slučaju neizravnog članstva ili neizravnog sudjelovanja, mora se iskazati mjerodavno pravo ugovora između reprezentativne institucije i korisnika.

II.10   Ključni informacijski sustavi

II.10.1   Opće napomene

| 57. | Ovaj odjeljak sastoji se od sljedećih predložaka:


  a) | predloška Z 10.01 – Ključni informacijski sustavi (opće informacije) (CIS 1), u kojemu su navedeni svi ključni informacijski sustavi u grupi, |
| --- | --- | --- |

57.

a)

predloška Z 10.01 – Ključni informacijski sustavi (opće informacije) (CIS 1), u kojemu su navedeni svi ključni informacijski sustavi u grupi,

| b) | predloška Z 10.02 – Raspored ključnih informacijskih sustava (CIS 2), u kojemu se raspoređuju ključni informacijski sustavi po subjektima korisnicima u grupi i ključnim funkcijama. |
| --- | --- |

b)

predloška Z 10.02 – Raspored ključnih informacijskih sustava (CIS 2), u kojemu se raspoređuju ključni informacijski sustavi po subjektima korisnicima u grupi i ključnim funkcijama.

| 58. | Pod ključnim informacijskim sustavom („CIS”) podrazumijeva se IT aplikacija ili softver koji podržava ključnu uslugu i čijim bi prekidom nastala znatna prepreka u izvršavanju neke ključne funkcije ili bi se njime onemogućilo izvršavanje te funkcije. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Ovi predlošci iskazuju se za cijelu grupu. |
| --- | --- |

59.

II.10.2   Z 10.01 – Ključni informacijski sustavi (opće informacije) (CIS 1) Upute za specifične pozicije

| 60. | Vrijednost iskazana u stupcu 0010 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 – 0040 | Ključni informacijski sustav |
| 0010 | Identifikacijska oznaka sustava

  Identifikacijska oznaka sustava akronim je koji određuje institucija i kojim se jednoznačno određuje ključni informacijski sustav.
  Ovo je identifikator retka i mora biti jedinstven za svaki redak u predlošku. |
| 0020 | Naziv sustava

  Trgovački ili interni naziv sustava. |
| 0030 | Vrsta sustava

  Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:


  — | „Softver za podršku poslovanju izrađen po narudžbi”
  Aplikacije koje su razvijene prema podrobnim poslovnim specifikacijama. Može biti razvijen interno ili kod vanjskih ugovornih izvođača, ali uvijek za potrebe podrške poslovanju. |

60.

Stupci

Upute

0010 – 0040

Ključni informacijski sustav

0010

Identifikacijska oznaka sustava

Identifikacijska oznaka sustava akronim je koji određuje institucija i kojim se jednoznačno određuje ključni informacijski sustav.

Ovo je identifikator retka i mora biti jedinstven za svaki redak u predlošku.

0020

Naziv sustava

Trgovački ili interni naziv sustava.

0030

Vrsta sustava

Iskazati jednu od sljedećih vrijednosti:

—

„Softver za podršku poslovanju izrađen po narudžbi”

Aplikacije koje su razvijene prema podrobnim poslovnim specifikacijama. Može biti razvijen interno ili kod vanjskih ugovornih izvođača, ali uvijek za potrebe podrške poslovanju.

| — | „Softver koji je kupljen u izvornom obliku”
  Aplikacije kupljene na tržištu koje obično prodaje ili licencira prodavatelj, koje nisu izmijenjene u smislu posebnih prilagodbi poslovanju organizacije. U ovu su kategoriju uključene aplikacije koje su bile podvrgnute uobičajenim mehanizmima za konfiguraciju. |
| --- | --- |

—

„Softver koji je kupljen u izvornom obliku”

Aplikacije kupljene na tržištu koje obično prodaje ili licencira prodavatelj, koje nisu izmijenjene u smislu posebnih prilagodbi poslovanju organizacije. U ovu su kategoriju uključene aplikacije koje su bile podvrgnute uobičajenim mehanizmima za konfiguraciju.

| — | „Softver koji je kupljen s posebnim prilagodbama”
  Aplikacije kupljene na tržištu, ali za koje je prodavatelj (ili njegov predstavnik) izradio posebnu verziju za predmetnu instalaciju. Tu posebnu verziju karakteriziraju promjene u ponašanju aplikacije, nove značajke ili uključivanje nestandardnih programskih priključaka koji su razvijeni u skladu s poslovanjem organizacije. |
| --- | --- |

—

„Softver koji je kupljen s posebnim prilagodbama”

Aplikacije kupljene na tržištu, ali za koje je prodavatelj (ili njegov predstavnik) izradio posebnu verziju za predmetnu instalaciju. Tu posebnu verziju karakteriziraju promjene u ponašanju aplikacije, nove značajke ili uključivanje nestandardnih programskih priključaka koji su razvijeni u skladu s poslovanjem organizacije.

| — | „Aplikacija/vanjski portal”
  Vanjski portali ili aplikacije koje pružaju treće strane, obično partneri, radi pristupa uslugama koje nude. Obično su izvan djelokruga službi za upravljanje informacijskim sustavima organizacije, a instalira ih, održava i njima upravlja sam partner. Takve aplikacije često imaju oblik portala (koji su dostupni preko interneta ili privatnih mreža), a unatoč tome što su izvan djelokruga službi za upravljanje informacijskim sustavima organizacije, važne su (ili ključne) za određene poslovne funkcije. |
| --- | --- |

—

„Aplikacija/vanjski portal”

Vanjski portali ili aplikacije koje pružaju treće strane, obično partneri, radi pristupa uslugama koje nude. Obično su izvan djelokruga službi za upravljanje informacijskim sustavima organizacije, a instalira ih, održava i njima upravlja sam partner. Takve aplikacije često imaju oblik portala (koji su dostupni preko interneta ili privatnih mreža), a unatoč tome što su izvan djelokruga službi za upravljanje informacijskim sustavima organizacije, važne su (ili ključne) za određene poslovne funkcije.

0040

Opis

Opis glavne svrhe informacijskog sustav u poslovnom kontekstu.

0050 – 0060

Subjekt grupe odgovoran za sustav

0050

Naziv subjekta

Naziv pravne osobe koja je odgovorna za sustav unutar grupe.

To je subjekt koji je odgovoran za cjelokupnu nabavu, razvoj, integraciju, prilagodbu, rad i održavanje informacijskog sustava te za njegovo povlačenje iz upotrebe i daje ključan doprinos razvoju specifikacija dizajna sustava kako bi osigurao da su sigurnosne i operativne potrebe korisnika dokumentirane, testirane i provedene.

0060

Oznaka

Oznaka pravne osobe koja je odgovorna za sustav unutar grupe, kako je iskazana u predlošku Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

II.10.3   Predložak Z 10.02 – Raspored informacijskih sustava (CIS 2): Upute za specifične pozicije

| 61. | Kombinacija vrijednosti iskazanih u stupcima 0010, 0030, 0040, 0050 i 0060 ovog predloška čini primarni ključ koji mora biti jedinstven za svaki redak predloška.


  Stupci | Upute |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Identifikacijska oznaka sustava

  Identifikacijska oznaka informacijskog sustava kako je iskazana u stupcu 010 predloška Z 10.01 (CIS 1). |
| 0020 – 0030 | Subjekt grupe koji je korisnik sustava

  Subjekt unutar grupe koji koristi sustav („korisnik”). Ako ima više korisnika, za svakog korisnika istog informacijskog sustava iskazuje se zaseban redak. |
| 0020 | Naziv subjekta

  Naziv subjekta korisnika, kako je iskazan u predlošku Z 01.00 (ORG) |
| 0030 | Oznaka

  Oznaka subjekta korisnika, kako je iskazana u predlošku Z 01.00 (ORG) |
| 0040 | Ključna usluga

  Identifikator ključne usluge, kako je iskazan u predlošku Z 08.00 (stupac 0005), koju sustav podržava. Ključna usluga sama po sebi može biti IT usluga ili druga vrsta usluge koju informacijski sustav podržava (primjerice obrada transakcija). |
| 0050 – 0060 | Ključna funkcija

  Ključna funkcija čiji bi rad bio znatno otežan ili u potpunosti onemogućen prekidom pružanja usluga koje predmetni informacijski sustav podržava. Moguće je da postoji više ključnih funkcija, a u tom se slučaju za isti informacijski sustav iskazuje više redaka. |
| 0050 | Zemlja

  Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0060 | ID

  Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1). |

61.

Stupci

Upute

0010

Identifikacijska oznaka sustava

Identifikacijska oznaka informacijskog sustava kako je iskazana u stupcu 010 predloška Z 10.01 (CIS 1).

0020 – 0030

Subjekt grupe koji je korisnik sustava

Subjekt unutar grupe koji koristi sustav („korisnik”). Ako ima više korisnika, za svakog korisnika istog informacijskog sustava iskazuje se zaseban redak.

0020

Naziv subjekta

Naziv subjekta korisnika, kako je iskazan u predlošku Z 01.00 (ORG)

0030

Oznaka

Oznaka subjekta korisnika, kako je iskazana u predlošku Z 01.00 (ORG)

0040

Ključna usluga

Identifikator ključne usluge, kako je iskazan u predlošku Z 08.00 (stupac 0005), koju sustav podržava. Ključna usluga sama po sebi može biti IT usluga ili druga vrsta usluge koju informacijski sustav podržava (primjerice obrada transakcija).

0050 – 0060

Ključna funkcija

Ključna funkcija čiji bi rad bio znatno otežan ili u potpunosti onemogućen prekidom pružanja usluga koje predmetni informacijski sustav podržava. Moguće je da postoji više ključnih funkcija, a u tom se slučaju za isti informacijski sustav iskazuje više redaka.

0050

Zemlja

Zemlja za koju je funkcija ključna, kako je iskazano u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

0060

ID

Identifikacijska oznaka ključnih funkcija kako su definirane u poglavlju II.7.1. i na koje se upućuje u predlošku Z 07.01 (FUNC 1).

---

(1)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/451 оd 17. prosinca 2020. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nadzornog izvješćivanja institucija i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 (SL L 97, 19.3.2021., str 1.–1955.).

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog Parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1).

2

(3)  Detaljne informacije mogu se pronaći na sljedećim internetskim stranicama: www.leiroc.org.

3

(4)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

6

(7)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1).

7

(8)  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/379 Europske središnje banke o bilančnim stavkama kreditnih institucija i sektora monetarnih financijskih institucija (preinaka) (SL L 73, 3.3.2021., str. 16.–85.).

9

(10)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

10

(11)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ,(SL L 173, 12.6.2014., str. 190.)

11

(12)  Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.).

12

(13)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

13

(14)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

14

(15)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.).

15

(16)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

16

(17)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1401 оd 23. svibnja 2016. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava u vezi s regulatornim tehničkim standardima za metodologije i načela o vrednovanju obveza koje proizlaze iz izvedenica (SL L 228, 23.8.2016., str. 7.).

17

(18)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/778 od 2. veljače 2016. o dopuni Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu okolnosti i uvjeta u kojima se plaćanje izvanrednih ex post doprinosa može djelomično ili u cijelosti odgoditi te o kriterijima za utvrđivanje aktivnosti, usluga i djelatnosti povezanih s ključnim funkcijama i za utvrđivanje linija poslovanja i pripadajućih usluga u pogledu temeljnih linija poslovanja (SL L 131, 20.5.2016., str. 41.).

18

ex post

(19)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).

19

(20)  Uredba Komisije (EZ) br. 1287/2006 od 10. kolovoza 2006. o provedbi Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s obvezom vođenja evidencija investicijskih društava, izvještavanjem o transakcijama, transparentnosti tržišta, uvrštavanjem financijskih instrumenata za trgovanje i određenim pojmovima za potrebe navedene Direktive (SL L 241, 2.9.2006., str. 1.).

20

(21)  Uredba (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (SL L 352, 24.12.2013., str. 18.–44.).

21

(22)  Smjernica Europske središnje banke od 4. travnja 2014. o monetarnoj i financijskoj statistici (ESB/2014/15) (SL L 340, 26.11.2014., str. 1.–209.).

22

---

ODLUKE

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/105

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/366

od 3. ožujka 2022.

o djelomičnoj suspenziji primjene Sporazuma između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a) u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak (1) („Sporazum”) potpisan je 28. svibnja 2015. i sklopljen 12. veljače 2016. Odlukom Vijeća (EU) 2016/272 (2). Sporazumom se građanima Vanuatua olakšava putovanje u Uniju, a građanima Unije putovanje u Vanuatu. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak (1) („Sporazum”) potpisan je 28. svibnja 2015. i sklopljen 12. veljače 2016. Odlukom Vijeća (EU) 2016/272 (2). Sporazumom se građanima Vanuatua olakšava putovanje u Uniju, a građanima Unije putovanje u Vanuatu.

| (2) | Sporazum se temelji na zajedničkoj želji ugovornih stranaka da potiču međuljudske kontakte, turizam i poslovanje između Unije i Vanuatua. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum se temelji na zajedničkoj želji ugovornih stranaka da potiču međuljudske kontakte, turizam i poslovanje između Unije i Vanuatua.

| (3) | Na temelju članka 8. stavka 4. Sporazuma svaka ugovorna stranka može u cijelosti ili djelomično suspendirati primjenu Sporazuma, posebno zbog razloga javnog poretka i zaštite nacionalne sigurnosti. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina planiranog stupanja na snagu. Ako prestanu postojati razlozi za tu suspenziju, ugovorna stranka koja je suspendirala primjenu Sporazuma odmah o tome obavješćuje drugu ugovornu stranku i ukida suspenziju. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju članka 8. stavka 4. Sporazuma svaka ugovorna stranka može u cijelosti ili djelomično suspendirati primjenu Sporazuma, posebno zbog razloga javnog poretka i zaštite nacionalne sigurnosti. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina planiranog stupanja na snagu. Ako prestanu postojati razlozi za tu suspenziju, ugovorna stranka koja je suspendirala primjenu Sporazuma odmah o tome obavješćuje drugu ugovornu stranku i ukida suspenziju.

| (4) | Vanuatu provodi programe za dodjelu državljanstva ulagateljima, pri čemu vanuatsko državljanstvo dodjeljuje državljanima drugih zemalja koji prethodno nisu bili povezani s Vanuatuom i donosi pozitivne odluke o većini zahtjeva. Na temelju informacija koje je 14. lipnja 2021. dostavio Vanuatuov Ured za putovnice, do ožujka 2021. izdao je više od 10 500 putovnica u okviru takvih programa, uz iznimno nisku stopu odbijanja. To izaziva sumnje u pogledu pouzdanosti sigurnosnih provjera i dubinskih snimanjakoje provode nadležna tijela Vanuatua. |
| --- | --- |

(4)

Vanuatu provodi programe za dodjelu državljanstva ulagateljima, pri čemu vanuatsko državljanstvo dodjeljuje državljanima drugih zemalja koji prethodno nisu bili povezani s Vanuatuom i donosi pozitivne odluke o većini zahtjeva. Na temelju informacija koje je 14. lipnja 2021. dostavio Vanuatuov Ured za putovnice, do ožujka 2021. izdao je više od 10 500 putovnica u okviru takvih programa, uz iznimno nisku stopu odbijanja. To izaziva sumnje u pogledu pouzdanosti sigurnosnih provjera i dubinskih snimanjakoje provode nadležna tijela Vanuatua.

| (5) | Komisija je u prepisci iz listopada 2017., studenoga 2019., lipnja 2020. i ožujka 2021. izrazila ozbiljnu zabrinutost i upozorila vladu Vanuatua na mogućnost ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize. Objašnjenja koja je dostavio Vanuatu nisu uspjela otkloniti tu zabrinutost. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u prepisci iz listopada 2017., studenoga 2019., lipnja 2020. i ožujka 2021. izrazila ozbiljnu zabrinutost i upozorila vladu Vanuatua na mogućnost ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize. Objašnjenja koja je dostavio Vanuatu nisu uspjela otkloniti tu zabrinutost.

| (6) | Dodjela državljanstva podnositeljima zahtjeva upisanima u INTERPOLOVE baze podataka proturječi prethodnim jamstvima nadležnih tijela Vanuatua u pogledu sigurnosnih provjera i predstavlja dodatan izvor zabrinutosti u pogledu pouzdanosti postupaka sigurnosne provjere u okviru programa. |
| --- | --- |

(6)

Dodjela državljanstva podnositeljima zahtjeva upisanima u INTERPOLOVE baze podataka proturječi prethodnim jamstvima nadležnih tijela Vanuatua u pogledu sigurnosnih provjera i predstavlja dodatan izvor zabrinutosti u pogledu pouzdanosti postupaka sigurnosne provjere u okviru programa.

| (7) | Među uspješnim podnositeljima zahtjeva za vanuatsko državljanstvo nalaze se državljani nekoliko zemalja od čijih se državljana zahtijeva posjedovanje vize pri prelasku vanjskih granica Unije. Nadalje, Komisija je izrazila zabrinutost zbog nepostojanja zahtjeva u pogledu fizičke prisutnosti ili boravka, kratkog razdoblja obrade zahtjeva u okviru programa i nedostatka sustavne razmjene informacija sa zemljama podrijetla podnositelja zahtjeva ili zemljama njihova prethodnog glavnog boravišta. Komisija je zaključila da provjera zahtjeva koju Vanuatu provodi u okviru programâ za dodjelu državljanstva ulagateljima ne jamči visoku razinu sigurnosti. |
| --- | --- |

(7)

Među uspješnim podnositeljima zahtjeva za vanuatsko državljanstvo nalaze se državljani nekoliko zemalja od čijih se državljana zahtijeva posjedovanje vize pri prelasku vanjskih granica Unije. Nadalje, Komisija je izrazila zabrinutost zbog nepostojanja zahtjeva u pogledu fizičke prisutnosti ili boravka, kratkog razdoblja obrade zahtjeva u okviru programa i nedostatka sustavne razmjene informacija sa zemljama podrijetla podnositelja zahtjeva ili zemljama njihova prethodnog glavnog boravišta. Komisija je zaključila da provjera zahtjeva koju Vanuatu provodi u okviru programâ za dodjelu državljanstva ulagateljima ne jamči visoku razinu sigurnosti.

| (8) | Suspenzija primjene Sporazuma trebala bi biti ograničena na obične putovnice izdane počevši od 25. svibnja 2015., kad se broj uspješnih podnositelja zahtjeva u okviru vanuatskih programa za dodjelu državljanstva ulagateljima počeo znatno povećavati. |
| --- | --- |

(8)

Suspenzija primjene Sporazuma trebala bi biti ograničena na obične putovnice izdane počevši od 25. svibnja 2015., kad se broj uspješnih podnositelja zahtjeva u okviru vanuatskih programa za dodjelu državljanstva ulagateljima počeo znatno povećavati.

| (9) | Primjenu Sporazuma u pogledu građana Vanuatua nositelja obične putovnice koju je Vanuatu izdao počevši od 25. svibnja 2015. trebalo bi stoga suspendirati. |
| --- | --- |

(9)

Primjenu Sporazuma u pogledu građana Vanuatua nositelja obične putovnice koju je Vanuatu izdao počevši od 25. svibnja 2015. trebalo bi stoga suspendirati.

| (10) | Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (3); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(10)

Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (3); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Primjena Sporazuma između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak suspendira se od 4. svibnja 2022. u pogledu građana Vanuatua nositelja obične putovnice koju je Vanuatu izdao počevši od 25. svibnja 2015.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 8. stavku 4. Sporazuma.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

G. DARMANIN

---

(1)  
  SL L 173, 3.7.2015., str. 48.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/272 od 12. veljače 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Vanuatua o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak (SL L 52, 27.2.2016., str. 11.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

3

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/107

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/367

оd 2. ožujka 2022.

o izmjeni Odluke 2011/163/EU o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 1200)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/23/EZ od 29. travnja 1996. o mjerama za praćenje određenih tvari i njihovih rezidua u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage direktiva 85/358/EEZ i 86/469/EEZ i odluka 89/187/EEZ i 91/664/EEZ (1), a posebno njezin članak 29. stavak 1. četvrti podstavak i članak 29. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Člankom 29. stavkom 1. Direktive 96/23/EZ od trećih zemalja iz kojih je državama članicama dopušteno uvoziti životinje i proizvode životinjskog podrijetla obuhvaćene tom direktivom zahtijeva se da dostave planove za praćenje rezidua kojima se pružaju tražena jamstva („planovi”). Planovi bi trebali obuhvaćati barem skupine rezidua i tvari koje su navedene u Prilogu I. Direktivi 96/23/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 29. stavkom 1. Direktive 96/23/EZ od trećih zemalja iz kojih je državama članicama dopušteno uvoziti životinje i proizvode životinjskog podrijetla obuhvaćene tom direktivom zahtijeva se da dostave planove za praćenje rezidua kojima se pružaju tražena jamstva („planovi”). Planovi bi trebali obuhvaćati barem skupine rezidua i tvari koje su navedene u Prilogu I. Direktivi 96/23/EZ.

| (2) | Odlukom Komisije 2011/163/EU (2) odobreni su planovi koje su dostavile određene treće zemlje u vezi sa životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla navedenima u Prilogu toj odluci. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom Komisije 2011/163/EU (2) odobreni su planovi koje su dostavile određene treće zemlje u vezi sa životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla navedenima u Prilogu toj odluci.

| (3) | Prilog Odluci 2011/163/EU (3) zadnji put je izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2315. Provedbenom odlukom (EU) 2021/2315 stupac „Proizvodi akvakulture” podijeljen je na četiri potkategorije, odnosno „Ribe”, „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)”, „Rakovi” i „Mekušci (školjkaši, bodljikaši, plaštenjaci i morski puževi)”, kako bi bio usklađeniji s kategorijama koje se primjenjuju za certifikate iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (4) i s popisima zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih proizvoda utvrđenima u prilozima VIII. i IX. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/405 (5). |
| --- | --- |

(3)

Prilog Odluci 2011/163/EU (3) zadnji put je izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2315. Provedbenom odlukom (EU) 2021/2315 stupac „Proizvodi akvakulture” podijeljen je na četiri potkategorije, odnosno „Ribe”, „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)”, „Rakovi” i „Mekušci (školjkaši, bodljikaši, plaštenjaci i morski puževi)”, kako bi bio usklađeniji s kategorijama koje se primjenjuju za certifikate iz Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (4) i s popisima zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih proizvoda utvrđenima u prilozima VIII. i IX. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/405 (5).

| (4) | Bjelarus, Kanada, Kina, Izrael (6), Moldova, Švicarska, Turska, Sjedinjene Američke Države i Urugvaj prethodno su bili uvršteni na popis u stupcu „Akvakultura” u Prilogu Odluci 2011/163/EU te su na temelju toga izvozili kavijar podrijetlom iz akvakulture. Plan za praćenje rezidua za ribe koji su dostavili bio je u skladu s općim zahtjevima Unije za akvakulturu, a obuhvaćao je i kavijar. Stoga su te treće zemlje izostavljene s popisa u stupcu „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)” iz Priloga 2011/163/EU kako je izmijenjen Provedbenom odlukom (EU) 2021/2315. Da bi se izbjegle nejasnoće u pogledu prihvatljivosti za izvoz kavijara u Uniju, te bi treće zemlje trebalo navesti i u stupcu „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)”. Radi jasnoće stupac „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)” potrebno je preimenovati u „Kavijar (7) (proizvod od ribe)”. |
| --- | --- |

(4)

Bjelarus, Kanada, Kina, Izrael (6), Moldova, Švicarska, Turska, Sjedinjene Američke Države i Urugvaj prethodno su bili uvršteni na popis u stupcu „Akvakultura” u Prilogu Odluci 2011/163/EU te su na temelju toga izvozili kavijar podrijetlom iz akvakulture. Plan za praćenje rezidua za ribe koji su dostavili bio je u skladu s općim zahtjevima Unije za akvakulturu, a obuhvaćao je i kavijar. Stoga su te treće zemlje izostavljene s popisa u stupcu „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)” iz Priloga 2011/163/EU kako je izmijenjen Provedbenom odlukom (EU) 2021/2315. Da bi se izbjegle nejasnoće u pogledu prihvatljivosti za izvoz kavijara u Uniju, te bi treće zemlje trebalo navesti i u stupcu „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)”. Radi jasnoće stupac „Proizvodi od ribe (npr. kavijar)” potrebno je preimenovati u „Kavijar (7) (proizvod od ribe)”.

| (5) | Ujedinjeni Arapski Emirati Komisiji nisu dostavili plan za praćenje rezidua za proizvode od ribe. Međutim, Ujedinjeni Arapski Emirati pružili su jamstva u pogledu proizvoda od ribe podrijetlom iz država članica ili iz trećih zemalja iz kojih je odobren izvoz takvih proizvoda u Uniju. Stoga bi unos za Ujedinjene Arapske Emirate s odgovarajućom bilješkom trebalo uvrstiti u podstupac „Kavijar (proizvod od ribe)” u Prilogu Odluci 2011/163/EU. |
| --- | --- |

(5)

Ujedinjeni Arapski Emirati Komisiji nisu dostavili plan za praćenje rezidua za proizvode od ribe. Međutim, Ujedinjeni Arapski Emirati pružili su jamstva u pogledu proizvoda od ribe podrijetlom iz država članica ili iz trećih zemalja iz kojih je odobren izvoz takvih proizvoda u Uniju. Stoga bi unos za Ujedinjene Arapske Emirate s odgovarajućom bilješkom trebalo uvrstiti u podstupac „Kavijar (proizvod od ribe)” u Prilogu Odluci 2011/163/EU.

| (6) | Odluku 2011/163/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odluku 2011/163/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se definicije utvrđene u članku 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/692 (8).

Članak 2.

Prilog Odluci 2011/163/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 2. ožujka 2022.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 125, 23.5.1996., str. 10.

1

(2)  Odluka Komisije 2011/163/EU od 16. ožujka 2011. o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ (SL L 70, 17.3.2011., str. 40.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/2315 od 17. prosinca 2021. o izmjeni Odluke 2011/163/EU o odobravanju planova koje su dostavile treće zemlje u skladu s člankom 29. Direktive Vijeća 96/23/EZ (SL L 464, 28.12.2021., str. 17.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/2235 od 16. prosinca 2020. o utvrđivanju pravila za primjenu uredbi (EU) 2016/429 i (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu predložaka certifikata o zdravlju životinja, predložaka službenih certifikata i predložaka certifikata o zdravlju životinja/službenih certifikata za ulazak u Uniju i premještanja unutar Unije pošiljaka određenih kategorija životinja i robe i u pogledu službenog certificiranja u vezi s takvim certifikatima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 599/2004, provedbenih uredbi (EU) br. 636/2014 i (EU) 2019/628, Direktive 98/68/EZ i odluka 2000/572/EZ, 2003/779/EZ i 2007/240/EZ (SL L 442, 30.12.2020., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/405 оd 24. ožujka 2021. o utvrđivanju popisa trećih zemalja ili njihovih regija iz kojih je odobren ulazak u Uniju određenih životinja i robe namijenjenih prehrani ljudi u skladu s Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 114, 31.3.2021., str. 118.).

5

(6)  Dalje u tekstu Izrael se odnosi na Državu Izrael, isključujući područja koja su od lipnja 1967. pod izraelskom upravom, to jest Golansku visoravan, Pojas Gaze, Istočni Jeruzalem i ostatak Zapadne obale.

6

(7)  Kavijar ili nadomjesci za kavijar pripremljeni od riblje ikre.

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 оd 30. siječnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla te njihovo premještanje i postupanje s njima nakon ulaska (SL L 174, 3.6.2020., str. 379.).

8

---

PRILOG

„PRILOG

| Oznaka ISO2 | Zemlja
   ((1)) | Goveda | Ovce/koze | Svinje | Kopitari | Perad | Proizvodi akvakulture | Mlijeko | Jaja | Kunići | Divljač | Divljač iz farmskog uzgoja | Med | Ovici |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi ribarstva | Mekušci (školjkaši, bodljikaši, plaštenjaci i morski puževi) |
| Ribe | Kavijar
   ((13))
  (proizvod od ribe) | Rakovi |
| AD | Andora | X | X | X ((2)) | X | | | | | | | | | | | X | |
| AE | Ujedinjeni Arapski Emirati | | | | | | X ((2)) | X ((2)) | | | X ((3)) | | | | | | |
| AL | Albanija | | X | | | | X | | | | X ((2a)) | X | | | | | X |
| AM | Armenija | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australija | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosna i Hercegovina | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladeš | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunej | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| BR | Brazil | X | | | X | X | X | | X | | | | | | | X | X |
| BW | Bocvana | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| BY | Bjelarus | | | | X ((7)) | | X | X | | | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Švicarska | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čile | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Kina | | | | | X | X | X | X | | | X | X | | | X | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | X | | X | X ((2)) | | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| DO | Dominikanska Republika | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ekvador | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| EG | Egipat | | | | | | | | | | X ((2a)) | | | | | | X |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falklandski Otoci | X | X ((5)) | | | | X | | | | | | | | | | |
| FO | Farski Otoci | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| GB | Ujedinjena Kraljevina | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Gruzija | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenland | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| GT | Gvatemala | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| ID | Indonezija | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| IL | Izrael ((4)) | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| IM | Otok Man | X | X | X | | | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | Indija | | | | | X ((2a)) | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | X |
| IR | Iran | | | | | | | X | X | | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamajka | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japan | X | | X | | X | X | | | X | X | X | | | | X ((2a)) | X |
| KE | Kenija | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| KR | Južna Koreja | | | | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| LB | Libanon | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Šri Lanka | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | X | X | | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| ME | Crna Gora | X | X ((5)) | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | X | X | | | | | | | X | |
| MK | Sjeverna Makedonija | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | X | | X | |
| MM | Mjanmar | | | | | | X | | X | | | | | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Mauricijus | | | | | | X | | | | | | | | | X ((2)) | |
| MX | Meksiko | | | X ((2)) | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| MY | Malezija | | | | | X ((2)) | X | | X | | | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NA | Namibija | X | X ((5)) | | | | | | | | | | | X | | | |
| NC | Nova Kaledonija | | | | | | | | X | | | | | | X | X | |
| NG | Nigerija | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| NZ | Novi Zeland | X | X | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X | | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | X | X | X | X |
| OM | Oman | | | | | | | | | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| PA | Panama | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | X | X | | | | | | | |
| PH | Filipini | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| PK | Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Saint-Pierre-et-Miquelon | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| PN | Otoci Pitcairn | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paragvaj | X | | | | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Srbija ((6)) | X | X | X | X ((7)) | X | X | | | | X | X | | X | | X | X |
| RU | Rusija | X | X | X | | X | | | | | X | X | | | X ((8)) | X | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saudijska Arabija | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| SG | Singapur | X ((2)) | X ((2)) | X ((2)) | X ((9)) | X ((2)) | X | | | | X ((2)) | X ((2a)) | | X ((9)) | X ((9)) | | |
| SL | Sijera Leone | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X ((2)) | | | | | | | X | | | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Sirija | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Esvatini | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Tajland | X ((2a)) | | X ((2a)) | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| TN | Tunis | | | | | | X | | | X | | | | | | | X |
| TR | Turska | | | | | X | X | X | | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| TZ | Tanzanija | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| UA | Ukrajina | X | | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| US | Sjedinjene Američke Države | X | X ((10)) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Urugvaj | X | X | | X | | X | X | | X | X | | | X | | X | X |
| UZ | Uzbekistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| VN | Vijetnam | | | | | | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| WF | Wallis i Futuna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Kosovo ((11)) | | | | | X ((2)) | | | | | | | | | | | |
| ZA | Južna Afrika | | | | | | | | | | | | | X | X ((12)) | | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | | | | X | |

Oznaka ISO2

Zemlja
   ((1))

Goveda

Ovce/koze

Svinje

Kopitari

Perad

Proizvodi akvakulture

Mlijeko

Jaja

Kunići

Divljač

Divljač iz farmskog uzgoja

Med

Ovici

Proizvodi ribarstva

Mekušci (školjkaši, bodljikaši, plaštenjaci i morski puževi)

Ribe

Kavijar
   ((13))
  (proizvod od ribe)

Rakovi

AD

Andora

X

X

X ((2))

X

X

AE

Ujedinjeni Arapski Emirati

X ((2))

X ((2))

X ((3))

AL

Albanija

X

X

X ((2a))

X

X

AM

Armenija

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosna i Hercegovina

X

X

X

X

X

X

X

X

BD

Bangladeš

X

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunej

X

BR

Brazil

X

X

X

X

X

X

X

BW

Bocvana

X

BY

Bjelarus

X ((7))

X

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Švicarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kina

X

X

X

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

X

X

X ((2))

X

CR

Kostarika

X

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikanska Republika

X

EC

Ekvador

X

X

EG

Egipat

X ((2a))

X

ET

Etiopija

X

FK

Falklandski Otoci

X

X ((5))

X

FO

Farski Otoci

X

GB

Ujedinjena Kraljevina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Gruzija

X

GG

Guernsey

X

X

GL

Grenland

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HN

Honduras

X

X

ID

Indonezija

X

X

X ((2a))

X ((2a))

IL

Izrael ((4))

X

X

X

X

X

X

IM

Otok Man

X

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X ((2a))

X

X

X ((2a))

X

X

X

IR

Iran

X

X

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamajka

X

JP

Japan

X

X

X

X

X

X

X

X ((2a))

X

KE

Kenija

X

KR

Južna Koreja

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

LB

Libanon

X

LK

Šri Lanka

X

X

MA

Maroko

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X ((2a))

X

MD

Moldova

X

X

X

X

X

X

ME

Crna Gora

X

X ((5))

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

X

X

MK

Sjeverna Makedonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Mjanmar

X

X

X

MN

Mongolija

X

MU

Mauricijus

X

X ((2))

MX

Meksiko

X ((2))

X

X

X ((2a))

X

X

MY

Malezija

X ((2))

X

X

MZ

Mozambik

X

NA

Namibija

X

X ((5))

X

NC

Nova Kaledonija

X

X

X

NG

Nigerija

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Novi Zeland

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

OM

Oman

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

PA

Panama

X

X

PE

Peru

X

X

X

PH

Filipini

X

X

X ((2a))

X ((2a))

PK

Pakistan

X

PM

Saint-Pierre-et-Miquelon

X

PN

Otoci Pitcairn

X

PY

Paragvaj

X

X

RS

Srbija ((6))

X

X

X

X ((7))

X

X

X

X

X

X

X

RU

Rusija

X

X

X

X

X

X

X ((8))

X

X

RW

Ruanda

X

SA

Saudijska Arabija

X

X

SG

Singapur

X ((2))

X ((2))

X ((2))

X ((9))

X ((2))

X

X ((2))

X ((2a))

X ((9))

X ((9))

SL

Sijera Leone

X

SM

San Marino

X

X ((2))

X

X

SV

El Salvador

X

SY

Sirija

X

SZ

Esvatini

X

TG

Togo

X

TH

Tajland

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

TN

Tunis

X

X

X

TR

Turska

X

X

X

X

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

X ((2a))

X

X

TZ

Tanzanija

X

X

UA

Ukrajina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Sjedinjene Američke Države

X

X ((10))

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UZ

Uzbekistan

X

VE

Venezuela

X

VN

Vijetnam

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

WF

Wallis i Futuna

X

XK

Kosovo ((11))

X ((2))

ZA

Južna Afrika

X

X ((12))

ZM

Zambija

X

---

((1))  Tablica sadržava popis država i područja. Nije ograničena samo na države koje priznaje EU.

(1)

((2))  Treće zemlje koje upotrebljavaju samo sirovine iz država članica ili iz drugih trećih zemalja kojima je odobren uvoz takvih sirovina u Uniju u skladu s člankom 2.

(2)

((2a))  Treće zemlje koje upotrebljavaju proizvode životinjskog podrijetla iz država članica ili iz drugih trećih zemalja kojima je odobren uvoz takvih prerađenih proizvoda u Uniju u skladu s člankom 2., namijenjene isključivo za pripremu mješovitih proizvoda za izvoz u Uniju.

(2a)

((3))  Samo devino mlijeko.

(3)

((4))  Dalje u tekstu Izrael se odnosi na Državu Izrael, isključujući područja koja su od lipnja 1967. pod izraelskom upravom, to jest Golansku visoravan, Pojas Gaze, Istočni Jeruzalem i ostatak Zapadne obale.

(4)

((5))  Samo ovce.

(5)

((6))  Ne uključuje Kosovo.

(6)

((7))  Izvoz živih kopitara za klanje u Uniju (samo životinje koje služe za proizvodnju hrane).

(7)

((8))  Samo sobovi.

(8)

((9))  Samo za proizvode od svježeg mesa podrijetlom s Novog Zelanda koji su namijenjeni Uniji i koji se istovaruju, pretovaruju i provoze kroz Singapur, uz skladištenje ili bez njega.

(9)

((10))  Samo koze.

(10)

((11))  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

(11)

((12))  Samo bezgrebenke.

(12)

((13))  Kavijar ili nadomjesci za kavijar pripremljeni od riblje ikre.

(13)

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/117 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/117

---

ODLUKA (EU) 2022/368 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 18. veljače 2022.

o izmjeni Odluke (EU) 2015/2218 o postupku otklanjanja pretpostavke o značajnom utjecaju zaposlenika na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije (ESB/2022/6)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 6. i članak 132.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 604/2014 (2) utvrdila je kvalitativne i kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Također je utvrdila postupak kojim institucija može utvrditi da se, iako zaposlenik udovoljava kvantitativni kriterij, ne smatra da njegove profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije, te na temelju takvog utvrđenja može obavijestiti, ili zahtijevati odobrenje od nadležnog tijela da isključi odnosnog zaposlenika od pretpostavke da njegove profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. ESB, koji je dužan osigurati da subjekti koji su pod njegovim izravnim nadzorom primjenjuju pravila o utvrđivanju zaposlenika na dosljedan način koji štiti osnovanost svakog takvog utvrđivanja, donio je Odluku (EU) 2015/2218 Europske središnje banke (ESB/2015/38) (3) kako bi se pojasnio postupak za isključenje zaposlenika kako je navedeno u članku 4. Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 604/2014 (2) utvrdila je kvalitativne i kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Također je utvrdila postupak kojim institucija može utvrditi da se, iako zaposlenik udovoljava kvantitativni kriterij, ne smatra da njegove profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije, te na temelju takvog utvrđenja može obavijestiti, ili zahtijevati odobrenje od nadležnog tijela da isključi odnosnog zaposlenika od pretpostavke da njegove profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. ESB, koji je dužan osigurati da subjekti koji su pod njegovim izravnim nadzorom primjenjuju pravila o utvrđivanju zaposlenika na dosljedan način koji štiti osnovanost svakog takvog utvrđivanja, donio je Odluku (EU) 2015/2218 Europske središnje banke (ESB/2015/38) (3) kako bi se pojasnio postupak za isključenje zaposlenika kako je navedeno u članku 4. Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014.

| (2) | Nakon izmjena Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), Delegirana uredba (EU) br. 604/2014 stavljena je izvan snage za kreditne institucije i 14. lipnja 2021. zamijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/923 (5), koja odražava nove prijedloge regulatornih tehničkih standarda za definiranje pojmova upravljačka odgovornost, kontrolne funkcije, značajne poslovne jedinice i značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice, te kako bi se definirali zaposlenici ili kategorije zaposlenika iz točke (c) stavka 2. članka 94. Direktive 2013/36/EU. Delegirana uredba (EU) 2021/923 također uklanja postupak obavješćivanja i utvrđuje kriterije za procjenu iznimnih okolnosti u skladu s člankom 6. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) 2021/923. |
| --- | --- |

(2)

Nakon izmjena Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), Delegirana uredba (EU) br. 604/2014 stavljena je izvan snage za kreditne institucije i 14. lipnja 2021. zamijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/923 (5), koja odražava nove prijedloge regulatornih tehničkih standarda za definiranje pojmova upravljačka odgovornost, kontrolne funkcije, značajne poslovne jedinice i značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice, te kako bi se definirali zaposlenici ili kategorije zaposlenika iz točke (c) stavka 2. članka 94. Direktive 2013/36/EU. Delegirana uredba (EU) 2021/923 također uklanja postupak obavješćivanja i utvrđuje kriterije za procjenu iznimnih okolnosti u skladu s člankom 6. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.

| (3) | Kako bi se osigurala pravna sigurnost za kreditne institucije koje su prije stupanja na snagu ove Odluke podnijele obavijesti i zahtjeve u skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 604/2014 ili zahtjeve za prethodno odobrenje u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2021/923, potrebno je uspostaviti prijelazne mjere. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala pravna sigurnost za kreditne institucije koje su prije stupanja na snagu ove Odluke podnijele obavijesti i zahtjeve u skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 604/2014 ili zahtjeve za prethodno odobrenje u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2021/923, potrebno je uspostaviti prijelazne mjere.

| (4) | Odluku (EU) 2015/2218 (ESB/2015/38) potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Odluku (EU) 2015/2218 (ESB/2015/38) potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene

Odluka (EU) 2015/2218 (ESB/2015/38) mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Područje primjene
  Ova odluka utvrđuje postupovne zahtjeve za zahtjev za prethodno odobrenje koje nadzirane kreditne institucije dostavljaju ESB-u kako bi u odnosu na zaposlenike ili kategorije zaposlenika otklonili pretpostavku da se radi o odgovarajućim zaposlenicima na koje se primjenjuju kvantitativni kriteriji navedeni u članku 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923 (*1).


  (*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 od 25. ožujka 2021. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima kojima se utvrđuju kriteriji za definiranje upravljačkih odgovornosti i kontrolnih funkcija, značajnih poslovnih jedinica i značajnog utjecaja na profil rizičnosti značajnih poslovnih jedinica te kojima se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje zaposlenika ili kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika iz članka 92. stavka 3. te direktive (SL L 203, 9.6.2021., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

1.

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Područje primjene

Ova odluka utvrđuje postupovne zahtjeve za zahtjev za prethodno odobrenje koje nadzirane kreditne institucije dostavljaju ESB-u kako bi u odnosu na zaposlenike ili kategorije zaposlenika otklonili pretpostavku da se radi o odgovarajućim zaposlenicima na koje se primjenjuju kvantitativni kriteriji navedeni u članku 6. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923 (*1).

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 od 25. ožujka 2021. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima kojima se utvrđuju kriteriji za definiranje upravljačkih odgovornosti i kontrolnih funkcija, značajnih poslovnih jedinica i značajnog utjecaja na profil rizičnosti značajnih poslovnih jedinica te kojima se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje zaposlenika ili kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika iz članka 92. stavka 3. te direktive (SL L 203, 9.6.2021., str. 1.).”;"

*1

| 2. | u članku 2. točka 3. zamjenjuje se sljedećim:


  „3. | „odgovarajući zaposlenici” znači: (a) svi zaposlenici ili kategorije zaposlenika nadzirane kreditne institucije čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije i koji su navedeni u točkama (a) do (c) stavka 3. članka 92. Direktive 2013/36/EU; i (b) svi drugi zaposlenici i kategorije zaposlenika koji nisu izričito navedeni u točkama (a) do (c) stavka 3. članka 92. Direktive 2013/36/EU i čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika utvrđenih u skladu s člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.”; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 2. točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

„odgovarajući zaposlenici” znači: (a) svi zaposlenici ili kategorije zaposlenika nadzirane kreditne institucije čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije i koji su navedeni u točkama (a) do (c) stavka 3. članka 92. Direktive 2013/36/EU; i (b) svi drugi zaposlenici i kategorije zaposlenika koji nisu izričito navedeni u točkama (a) do (c) stavka 3. članka 92. Direktive 2013/36/EU i čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika utvrđenih u skladu s člankom 4. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.”;

| 3. | članak 3. mijenja se kako slijedi:


  (a) | stavak 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Zahtjev za prethodno odobrenje kako je naveden u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 mora sadržavati sljedeće informacije za kraj prethodne financijske godine i za tekuću financijsku godinu:”; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Zahtjev za prethodno odobrenje kako je naveden u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 mora sadržavati sljedeće informacije za kraj prethodne financijske godine i za tekuću financijsku godinu:”;

| (b) | točke (e) i (f) stavka 1. zamjenjuju se sljedećim:


  „(e) | broj odgovarajućih zaposlenika na temelju kvalitativnih kriterija utvrđenih u točkama (a) i (b) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU i u članku 5. Delegirane uredbe (EU) 2021/923;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točke (e) i (f) stavka 1. zamjenjuju se sljedećim:

„(e)

broj odgovarajućih zaposlenika na temelju kvalitativnih kriterija utvrđenih u točkama (a) i (b) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU i u članku 5. Delegirane uredbe (EU) 2021/923;”;

| „(f) | broj odgovarajućih zaposlenika utemeljen isključivo na kvantitativnim kriterijima utvrđenim u članku 92. stavku 3. točki (c) Direktive 2013/36/EU i u članku 6. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 zajedno s pokazateljima o tome kojim kategorijama navedenim u članku 92. stavku 3. točki (c) Direktive 2013/36/EU ili u članku 6. stavku 1. točki (a) ili (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 svaki odgovarajući zaposlenik pripada;”; |
| --- | --- |

„(f)

broj odgovarajućih zaposlenika utemeljen isključivo na kvantitativnim kriterijima utvrđenim u članku 92. stavku 3. točki (c) Direktive 2013/36/EU i u članku 6. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 zajedno s pokazateljima o tome kojim kategorijama navedenim u članku 92. stavku 3. točki (c) Direktive 2013/36/EU ili u članku 6. stavku 1. točki (a) ili (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 svaki odgovarajući zaposlenik pripada;”;

| (c) | stavak 2. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Zahtjev za prethodno odobrenje kako je naveden u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 mora sadržavati sljedeće informacije za svakog zaposlenika za kojeg se zahtijeva primjena članka 6 stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 2. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Zahtjev za prethodno odobrenje kako je naveden u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 mora sadržavati sljedeće informacije za svakog zaposlenika za kojeg se zahtijeva primjena članka 6 stavka 2. Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”;

| (d) | točka (d) stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:


  „(d) | ukupan iznos primitaka u eurima te varijabilni i fiksni omjer primitaka dodijeljen zaposleniku u referentnoj godini;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

ukupan iznos primitaka u eurima te varijabilni i fiksni omjer primitaka dodijeljen zaposleniku u referentnoj godini;”;

| (e) | točka (f) stavka 2 zamjenjuje se sljedećim:


  „(f) | kvantitativni kriteriji na temelju kojih je zaposlenik utvrđen kao odgovarajući zaposlenik (članak 6. stavak 1. točka (a) ili (b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923);”; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (f) stavka 2 zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

kvantitativni kriteriji na temelju kojih je zaposlenik utvrđen kao odgovarajući zaposlenik (članak 6. stavak 1. točka (a) ili (b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923);”;

| (f) | točka (g) stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:


  „(g) | kriteriji na temelju kojih se u pogledu zaposlenika zahtijeva prethodno odobrenje iz članka 6. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 (članak 6. stavak 2. točka (a) ili (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923).”; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka (g) stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

kriteriji na temelju kojih se u pogledu zaposlenika zahtijeva prethodno odobrenje iz članka 6. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 (članak 6. stavak 2. točka (a) ili (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923).”;

| (g) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Zahtjev za prethodno odobrenje kako je naveden u članku 6 stavku 3 Delegirane uredbe (EU) 2021/923 mora sadržavati godišnje interno ili vanjsko izvješće o procjeni revizije u odnosu na postupak utvrđivanja identiteta odgovarajućih zaposlenika i ishod tog postupka u pogledu svakog zaposlenika za kojeg se zahtijeva prethodno odobrenje iz članka 6. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.”; |
| --- | --- |

(g)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zahtjev za prethodno odobrenje kako je naveden u članku 6 stavku 3 Delegirane uredbe (EU) 2021/923 mora sadržavati godišnje interno ili vanjsko izvješće o procjeni revizije u odnosu na postupak utvrđivanja identiteta odgovarajućih zaposlenika i ishod tog postupka u pogledu svakog zaposlenika za kojeg se zahtijeva prethodno odobrenje iz članka 6. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.”;

| 4. | članak 4. mijenja se kako slijedi:


  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „
  Dokumentacija potrebna radi dokazivanja da zaposlenik ili kategorija zaposlenika isključivo obavljaju profesionalne aktivnosti i imaju ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica
  ”; |
| --- | --- | --- |

4.

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„
  Dokumentacija potrebna radi dokazivanja da zaposlenik ili kategorija zaposlenika isključivo obavljaju profesionalne aktivnosti i imaju ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica
  ”;

Dokumentacija potrebna radi dokazivanja da zaposlenik ili kategorija zaposlenika isključivo obavljaju profesionalne aktivnosti i imaju ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica

| (b) | u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kada se podnosi zahtjev za prethodno odobrenje u skladu s člankom 6. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, nadzirane kreditne institucije moraju ESB-u dostaviti sljedeću dokumentaciju radi dokazivanja da zaposlenik, ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, isključivo obavljaju profesionalne aktivnosti i imaju ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica kao što je navedeno u članku 6. stavku 2. točki (a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kada se podnosi zahtjev za prethodno odobrenje u skladu s člankom 6. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, nadzirane kreditne institucije moraju ESB-u dostaviti sljedeću dokumentaciju radi dokazivanja da zaposlenik, ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, isključivo obavljaju profesionalne aktivnosti i imaju ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica kao što je navedeno u članku 6. stavku 2. točki (a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”;

| (c) | u stavku 1. umeće se sljedeća točka (da):


  „(da) | izjavu kojom se obrazlaže zašto se smatra da poslovna jedinica ne nema značajan utjecaj na interni kapital nadzirane kreditne institucije;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 1. umeće se sljedeća točka (da):

„(da)

izjavu kojom se obrazlaže zašto se smatra da poslovna jedinica ne nema značajan utjecaj na interni kapital nadzirane kreditne institucije;”;

| (d) | točka (e) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:


  „(e) | izjavu kojom se objašnjava radi čega je nadzirana kreditna institucija dodijelila zaposleniku ili kategoriji zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, primitke koji ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 6. stavku 1. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 iako zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, obavlja profesionalne aktivnosti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (e) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

izjavu kojom se objašnjava radi čega je nadzirana kreditna institucija dodijelila zaposleniku ili kategoriji zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, primitke koji ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 6. stavku 1. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 iako zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, obavlja profesionalne aktivnosti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica;”;

| (e) | točka (f) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:


  „(f) | obrazloženu izjavu kojom se objašnjava radi čega zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, ne ispunjavaju kvalitativne kriterije utvrđene u točkama (a) i (b) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU i u članku 5. Delegirane uredbe (EU) 2021/923;”; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (f) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

obrazloženu izjavu kojom se objašnjava radi čega zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, ne ispunjavaju kvalitativne kriterije utvrđene u točkama (a) i (b) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU i u članku 5. Delegirane uredbe (EU) 2021/923;”;

| (f) | u stavku 1. dodaje se sljedeća točka (g):


  „(g) | iscrpnu i sveobuhvatnu izjavu kojom se objašnjava zašto poslovna jedinica nije temeljna linija poslovanja kako je definirana u točki (36) članka 2. stavka 1. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2) ili kako je definirana u svakom delegiranom aktu koji Komisija ima ovlast donijeti u skladu s člankom 2. stavkom 2. te Direktive. |
| --- | --- | --- |

(f)

u stavku 1. dodaje se sljedeća točka (g):

„(g)

iscrpnu i sveobuhvatnu izjavu kojom se objašnjava zašto poslovna jedinica nije temeljna linija poslovanja kako je definirana u točki (36) članka 2. stavka 1. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2) ili kako je definirana u svakom delegiranom aktu koji Komisija ima ovlast donijeti u skladu s člankom 2. stavkom 2. te Direktive.

*2

(*2)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).”;"

*2

| 5. | članak 5. mijenja se kako slijedi:


  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „
  Dokumentacija potrebna radi dokazivanja da profesionalne aktivnosti zaposlenika ili kategorije zaposlenika nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice
  ”; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„
  Dokumentacija potrebna radi dokazivanja da profesionalne aktivnosti zaposlenika ili kategorije zaposlenika nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice
  ”;

Dokumentacija potrebna radi dokazivanja da profesionalne aktivnosti zaposlenika ili kategorije zaposlenika nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice

| (b) | u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kada se zahtijeva prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, nadzirane kreditne institucije moraju ESB-u dostaviti sljedeću dokumentaciju radi dokazivanja da profesionalne aktivnosti zaposlenika ili kategorije zaposlenika nemaju značajni utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice kao što je navedeno u članku 6. stavku 2. točki (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kada se zahtijeva prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, nadzirane kreditne institucije moraju ESB-u dostaviti sljedeću dokumentaciju radi dokazivanja da profesionalne aktivnosti zaposlenika ili kategorije zaposlenika nemaju značajni utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice kao što je navedeno u članku 6. stavku 2. točki (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”;

| (c) | točka (c) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:


  „(c) | iscrpan opis kriterija utvrđenih u članku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 na temelju kojih se ocjenjuje da profesionalne aktivnosti odgovarajućeg zaposlenika ili kategorije zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice, kojim se određuje na koji način su ti kriteriji primijenjeni i na koji način su uzeti u obzir svi odgovarajući pokazatelji rizika i uspješnosti koji se upotrebljavaju za potrebe internog mjerenja rizika;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (c) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

iscrpan opis kriterija utvrđenih u članku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 na temelju kojih se ocjenjuje da profesionalne aktivnosti odgovarajućeg zaposlenika ili kategorije zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice, kojim se određuje na koji način su ti kriteriji primijenjeni i na koji način su uzeti u obzir svi odgovarajući pokazatelji rizika i uspješnosti koji se upotrebljavaju za potrebe internog mjerenja rizika;”;

| (d) | točka (d) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:


  „(d) | izjavu kojom se objašnjava radi čega je nadzirana kreditna institucija zaposleniku ili kategoriji zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, dodijelila primitak koji ispunjava kriterije utvrđene u članku 6. stavku 1. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, iako zaposlenik nema nikakav značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

izjavu kojom se objašnjava radi čega je nadzirana kreditna institucija zaposleniku ili kategoriji zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, dodijelila primitak koji ispunjava kriterije utvrđene u članku 6. stavku 1. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, iako zaposlenik nema nikakav značajan utjecaj na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice;”;

| (e) | točka (e) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:


  „(e) | obrazloženu izjavu kojom se objašnjava radi čega zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, ne ispunjavaju kvalitativne kriterije utvrđene u točkama (a) i (b) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU i u članku 5. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.”; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (e) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

obrazloženu izjavu kojom se objašnjava radi čega zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, ne ispunjavaju kvalitativne kriterije utvrđene u točkama (a) i (b) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU i u članku 5. Delegirane uredbe (EU) 2021/923.”;

| 6. | članak 6. mijenja se kako slijedi:


  (a) | u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kada se zahtijeva prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 u pogledu zaposlenika kojemu su dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više u ili za prethodnu financijsku godinu, nadzirane kreditne institucije moraju dostaviti sljedeću dokumentaciju ESB-u kako bi potkrijepili iznimne okolnosti navedene u članku 6. stavku 4. Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”; |
| --- | --- | --- |

6.

članak 6. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kada se zahtijeva prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 u pogledu zaposlenika kojemu su dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više u ili za prethodnu financijsku godinu, nadzirane kreditne institucije moraju dostaviti sljedeću dokumentaciju ESB-u kako bi potkrijepili iznimne okolnosti navedene u članku 6. stavku 4. Delegirane uredbe (EU) 2021/923:”;

| (b) | točka (b) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:


  „(b) | iscrpan opis svih iznimnih okolnosti povezanih s određenim zaposlenikom kojim se pojašnjava radi čega nadzirana kreditna institucija namjerava dodijeliti zaposleniku primitak od 1 000 000 EUR ili više, iako zaposlenik navodno nema značajan utjecaj na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

iscrpan opis svih iznimnih okolnosti povezanih s određenim zaposlenikom kojim se pojašnjava radi čega nadzirana kreditna institucija namjerava dodijeliti zaposleniku primitak od 1 000 000 EUR ili više, iako zaposlenik navodno nema značajan utjecaj na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije.”;

| 7. | članak 7. briše se; |
| --- | --- |

7.

članak 7. briše se;

| 8. | članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.
  Razdoblje za dostavljanje zahtjeva za prethodno odobrenje
  Zahtjevi za prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 dostavljaju se bez odgode, i najkasnije u roku od šest mjeseci od kraja prethodne financijske godine.”; |
| --- | --- |

8.

članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Razdoblje za dostavljanje zahtjeva za prethodno odobrenje

Zahtjevi za prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 dostavljaju se bez odgode, i najkasnije u roku od šest mjeseci od kraja prethodne financijske godine.”;

| 9. | članak 9. mijenja se kako slijedi:


  (a) | u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 3. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ESB ocjenjuje:”; |
| --- | --- | --- |

9.

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za prethodno odobrenje kako je navedeno u članku 3. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ESB ocjenjuje:”;

| (b) | točka (b) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:


  „(b) | osnovu na temelju koje je nadzirana kreditna institucija utvrdila da dotični zaposlenik ili dotična kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 6. stavku 2. Delegirane uredbe (EU) 2021/923;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) stavka 1 zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

osnovu na temelju koje je nadzirana kreditna institucija utvrdila da dotični zaposlenik ili dotična kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 6. stavku 2. Delegirane uredbe (EU) 2021/923;”;

| (c) | točke i. i ii. stavka 1. točke (c) zamjenjuju se sljedećim:


  „(i) | je li nadzirana kreditna institucija uzela na odgovarajući način u obzir uvjet iz članka 6. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 ili iz članka 6. stavka 2. točke (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ovisno o slučaju; i |
| --- | --- | --- |

(c)

točke i. i ii. stavka 1. točke (c) zamjenjuju se sljedećim:

„(i)

je li nadzirana kreditna institucija uzela na odgovarajući način u obzir uvjet iz članka 6. stavka 2. točke (a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 ili iz članka 6. stavka 2. točke (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ovisno o slučaju; i

| (ii) | je li nadzirana kreditna institucija dokazala da odnosni zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, za kojeg je podnesen zahtjev za prethodno odobrenje iz članka 6. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, nema utjecaj na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije koji je usporediv s utjecajem onih kategorija zaposlenika utvrđenih u točkama (a), (b) ili (c) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU;”; |
| --- | --- |

(ii)

je li nadzirana kreditna institucija dokazala da odnosni zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada, za kojeg je podnesen zahtjev za prethodno odobrenje iz članka 6. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, nema utjecaj na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije koji je usporediv s utjecajem onih kategorija zaposlenika utvrđenih u točkama (a), (b) ili (c) članka 92. stavka 3. Direktive 2013/36/EU;”;

| (d) | točka (d) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:


  „(d) | mogu li se primijeniti iznimne okolnosti u odnosu na zahtjeve za prethodno odobrenje za zaposlenike kojima su dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više. U takvim slučajevima ESB će izvijestiti Europsko nadozrno tijelo za bnakarstvo o ishodima početne procjene prije donošenja odluke.”; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

mogu li se primijeniti iznimne okolnosti u odnosu na zahtjeve za prethodno odobrenje za zaposlenike kojima su dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više. U takvim slučajevima ESB će izvijestiti Europsko nadozrno tijelo za bnakarstvo o ishodima početne procjene prije donošenja odluke.”;

| (e) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   ESB će izdati odluku u roku od tri mjeseca od primitka cjelokupne dokumentacije.”; |
| --- | --- |

(e)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   ESB će izdati odluku u roku od tri mjeseca od primitka cjelokupne dokumentacije.”;

| (f) | stavak 3. briše se; |
| --- | --- |

(f)

stavak 3. briše se;

| 10. | u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Prethodno odobrenje koje je dodijelio ESB, kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 ograničeno je na rad zaposlenika tijekom financijske godine nakon godine u kojoj je nadzorna odluka ESB-a koja sadrži odobrenje dostavljena nadziranoj kreditnoj instituciji.”. |
| --- | --- |

10.

u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Prethodno odobrenje koje je dodijelio ESB, kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923 ograničeno je na rad zaposlenika tijekom financijske godine nakon godine u kojoj je nadzorna odluka ESB-a koja sadrži odobrenje dostavljena nadziranoj kreditnoj instituciji.”.

Članak 2.

Prijelazne odredbe

1.   Obavijesti dostavljene u skladu s člankom 4. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) br. 604/2014 i zahtjevi za prethodno odobrenje dostavljeni u skladu s člankom 4. stavkom 5. te Delegirane uredbe, koji su dostavljeni prije 14. lipnja 2021., nastavljaju biti predmetom postupaka i zahtjeva navedenih u Odluci (EU) 2015/2218 jer se primjenjuju prije datuma na koji ova Odluka stupa na snagu.

2.   Zahtjevi za prethodno odobrenje dostavljeni u skladu s člankom 6. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2021/923, koji su dostavljeni prije stupanja na snagu ove Odluke, predmetom su postupaka i zahtjeva navedenih u Odluci (EU) 2015/2218 (ESB/2015/38) jer se primjenjuju prije datuma na koji ov Odluka stupa na snagu.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. veljače 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 604/2014 od 4. ožujka 2014. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije (SL L 167, 6.6.2014., str. 30.).

2

(3)  Odluka (EU) 2015/2218 Europske središnje banke od 20. studenoga 2015. o postupku otklanjanja pretpostavke o značajnom utjecaju zaposlenika na profil rizičnosti nadzirane kreditne institucije (ESB/2015/38) (SL L 314, 1.12.2015., str. 66.).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 od 25. ožujka 2021. o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima kojima se utvrđuju kriteriji za definiranje upravljačkih odgovornosti i kontrolnih funkcija, značajnih poslovnih jedinica i značajnog utjecaja na profil rizičnosti značajnih poslovnih jedinica te kojima se utvrđuju kriteriji za utvrđivanje zaposlenika ili kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju utjecaj na profil rizičnosti institucije koji je usporediv s utjecajem zaposlenika ili kategorija zaposlenika iz članka 92. stavka 3. te Direktive (SL L 203, 9.6.2021., str. 1.).

5

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/123 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/123

---

ODLUKA br. 72/2020 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 8. veljače 2022.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/369]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštava se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stranke su u pogledu tijela za ocjenjivanje sukladnosti navedenog u Dodatku A zajednički utvrdile specifičan opseg proizvoda i područje primjene postupaka za ocjenjivanje sukladnosti za koje je uvršteno na popis i nadležne su za održavanje popisa.
  Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa. |
| --- | --- |

2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James C. SANFORD

Potpisano u Washingtonu 2. veljače 2022.

U ime Europske unije

Lucian CERNAT

Potpisano u Bruxellesu 8. veljače 2022.

---

Dodatak A

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz EZ-a uvršteno na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost

| EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S) |
| --- |
| Peter Bangs Vej 17 |
| 7600 Struer |
| DANSKA |

EKTOS Testing and Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S)

Peter Bangs Vej 17

7600 Struer

DANSKA

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/125 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/125

---

ODLUKA br. 73/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 8. veljače 2022.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/370]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštavaju se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stranke su u pogledu tijela za ocjenjivanje sukladnosti navedenih u Dodatku A zajednički utvrdile specifične opsege proizvoda i područja primjene postupaka za ocjenjivanje sukladnosti za koje su uvrštena na popis i nadležne su za održavanje popisa.
  Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa. |
| --- | --- |

2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James C. SANFORD

Potpisano u Washingtonu 2. veljače 2022.

U ime Europske unije

Lucian CERNAT

Potpisano u Bruxellesu 8. veljače 2022.

---

Dodatak A

Tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz EZ-a uvrštena na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost

| IBL-Lab GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| NJEMAČKA |

IBL-Lab GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

NJEMAČKA

| C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto |
| --- |
| Corso Spagna 12, |
| 35127 Padova |
| ITALIJA |

C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto

Corso Spagna 12,

35127 Padova

ITALIJA

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/127 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/127

---

ODLUKA br. 74/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 8. veljače 2022.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za telekomunikacijsku opremu [2022/371]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštava se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za telekomunikacijsku opremu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stranke su u pogledu tijela za ocjenjivanje sukladnosti navedenog u Dodatku A zajednički utvrdile specifičan opseg proizvoda i područje primjene postupaka za ocjenjivanje sukladnosti za koje je uvršteno na popis i nadležne su za održavanje popisa.
  Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa. |
| --- | --- |

2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James C. SANFORD

Potpisano u Washingtonu 2. veljače 2022.

U ime Europske unije

Lucian CERNAT

Potpisano u Bruxellesu 8. veljače 2022.

---

Dodatak A

Tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz EZ-a uvrštena na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za telekomunikacijsku opremu

| KL-Certification GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| NJEMAČKA |

KL-Certification GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

NJEMAČKA

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/129 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/129

---

ODLUKA br. 75/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 8. veljače 2022.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/372]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštavaju se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stranke su u pogledu tijela za ocjenjivanje sukladnosti navedenih u Dodatku A zajednički utvrdile specifične opsege proizvoda i područja primjene postupaka za ocjenjivanje sukladnosti za koje su uvrštena na popis i nadležne su za održavanje popisa.
  Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa. |
| --- | --- |

2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James C. SANFORD

Potpisano u Washingtonu 2. veljače 2022.

U ime Europske unije

Lucian CERNAT

Potpisano u Bruxellesu 8. veljače 2022.

---

Dodatak A

Tijela za ocjenjivanje sukladnosti iz EZ-a uvrštena na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost

| Ademco CZ s.r.o. |
| --- |
| Turanka 1236/96 |
| Slatina |
| 627 00 Brno |
| ČEŠKA REPUBLIKA |

Ademco CZ s.r.o.

Turanka 1236/96

Slatina

627 00 Brno

ČEŠKA REPUBLIKA

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/131 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/131

---

ODLUKA br. 76/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 8. veljače 2022.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/373]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštava se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stranke su u pogledu tijela za ocjenjivanje sukladnosti navedenog u Dodatku A zajednički utvrdile specifičan opseg proizvoda i područje primjene postupaka za ocjenjivanje sukladnosti za koje je uvršteno na popis i nadležne su za održavanje popisa.
  Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa. |
| --- | --- |

2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James C. SANFORD

Potpisano u Washingtonu 2. veljače 2022.

U ime Europske unije

Lucian CERNAT

Potpisano u Bruxellesu 8. veljače 2022.

---

Dodatak A

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz EZ-a uvršteno na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost

| TÜV Italia Srl |
| --- |
| Gruppo TÜV SÜD |
| Via Bradizzo 123/125 |
| 10088 Volpiano (TO) |
| ITALIJA |

TÜV Italia Srl

Gruppo TÜV SÜD

Via Bradizzo 123/125

10088 Volpiano (TO)

ITALIJA

---

| 4.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 69/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 69/133

---

ODLUKA br. 77/2022 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA O UZAJAMNOM PRIZNAVANJU IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

od 8. veljače 2022.

koja se odnosi na uvrštenje tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu za elektromagnetsku kompatibilnost [2022/374]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o uzajamnom priznavanju između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država, a posebno članke 7. i 14.,

budući da Zajednički odbor treba donijeti odluku o uvrštenju tijela za ocjenjivanje sukladnosti na popis u Sektorskom prilogu,

ODLUČIO JE:

| 1. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz Dodatka A uvrštava se na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stranke su u pogledu tijela za ocjenjivanje sukladnosti navedenog u Dodatku A zajednički utvrdile specifičan opseg proizvoda i područje primjene postupaka za ocjenjivanje sukladnosti za koje je uvršteno na popis i nadležne su za održavanje popisa.
  Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa. |
| --- | --- |

2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

U ime Sjedinjenih Američkih Država

James C. SANFORD

Potpisano u Washingtonu 2. veljače 2022.

U ime Europske unije

Lucian CERNAT

Potpisano u Bruxellesu 8. veljače 2022.

---

Dodatak A

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz EZ-a uvršteno na popis tijela za ocjenjivanje sukladnosti u stupcu „Pristup EZ-a na tržište SAD-a” u odjeljku V. Sektorskog priloga za elektromagnetsku kompatibilnost

| Kiwa Creiven Srl |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| ITALIJA |

Kiwa Creiven Srl

Corso Spagna 12

35127 Padova

ITALIJA

---