# Uradni list L 69/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 69 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 654. marec 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 69

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 654. marec 2022

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2022/362 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. februarja 2022 o spremembi direktiv 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 glede zaračunavanja pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2022/362 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. februarja 2022 o spremembi direktiv 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 glede zaračunavanja pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/363 z dne 24. januarja 2022 o spremembi in popravku Priloge IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 glede seznamov tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih ribiških proizvodov v Unijo (
  1
  ) | 40 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/364 z dne 3. marca 2022 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  ) | 45 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/365 z dne 3. marca 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1624 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki, standardnimi obrazci in predlogami za zagotavljanje informacij za potrebe načrtov reševanja za kreditne institucije in investicijska podjetja v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 60 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2022/366 z dne 3. marca 2022 o delnem prenehanju uporabe Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje | 105 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/367 z dne 2. marca 2022 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 1200)

   (
  1
  ) | 107 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2022/368 z dne 18. februarja 2022 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2218 o postopku za izvzetje zaposlenih iz domneve, da pomembno vplivajo na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije (ECB/2022/6) | 117 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 72/2020 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/369] | 123 |
| | * | Sklep št. 73/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/370] | 125 |
| | * | Sklep št. 74/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za telekomunikacijsko opremo [2022/371] | 127 |
| | * | Sklep št. 75/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/372] | 129 |
| | * | Sklep št. 76/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/373] | 131 |
| | * | Sklep št. 77/2022 skupnega odbora, ustanovljenega v okviru sporazuma o vzajemnem priznavanju med evropsko skupnostjo in združenimi državami amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/374] | 133 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/363 z dne 24. januarja 2022 o spremembi in popravku Priloge IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 glede seznamov tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih ribiških proizvodov v Unijo (
  1
  )

1

40

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/364 z dne 3. marca 2022 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  )

1

45

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/365 z dne 3. marca 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1624 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki, standardnimi obrazci in predlogami za zagotavljanje informacij za potrebe načrtov reševanja za kreditne institucije in investicijska podjetja v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

60

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2022/366 z dne 3. marca 2022 o delnem prenehanju uporabe Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

105

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/367 z dne 2. marca 2022 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 1200)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 1200)

1

107

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2022/368 z dne 18. februarja 2022 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2218 o postopku za izvzetje zaposlenih iz domneve, da pomembno vplivajo na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije (ECB/2022/6)

117

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 72/2020 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/369]

123

*

Sklep št. 73/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/370]

125

*

Sklep št. 74/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za telekomunikacijsko opremo [2022/371]

127

*

Sklep št. 75/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/372]

129

*

Sklep št. 76/2021 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/373]

131

*

Sklep št. 77/2022 skupnega odbora, ustanovljenega v okviru sporazuma o vzajemnem priznavanju med evropsko skupnostjo in združenimi državami amerike, z dne 8. februarja 2022 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/374]

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/1

---

DIREKTIVA (EU) 2022/362 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. februarja 2022

o spremembi direktiv 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 glede zaračunavanja pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Napredek pri doseganju cilja, ki ga je Komisija določila v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“, in sicer premik k polni uporabi načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“, ustvarjanje prihodka in zagotavljanje financiranja za prihodnje naložbe v promet, je počasen, pri zaračunavanju cestnih pristojbin za infrastrukturo v Uniji pa še vedno obstajajo nedoslednosti. |
| --- | --- |

(1)

Napredek pri doseganju cilja, ki ga je Komisija določila v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“, in sicer premik k polni uporabi načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“, ustvarjanje prihodka in zagotavljanje financiranja za prihodnje naložbe v promet, je počasen, pri zaračunavanju cestnih pristojbin za infrastrukturo v Uniji pa še vedno obstajajo nedoslednosti.

| (2) | Komisija se v navedeni beli knjigi zavzema za „celotno in obvezno internalizacijo zunanjih stroškov (vključno s hrupom, lokalnim onesnaževanjem in zastoji poleg obveznega povračila stroškov obrabe) za cestni in železniški promet“. |
| --- | --- |

(2)

Komisija se v navedeni beli knjigi zavzema za „celotno in obvezno internalizacijo zunanjih stroškov (vključno s hrupom, lokalnim onesnaževanjem in zastoji poleg obveznega povračila stroškov obrabe) za cestni in železniški promet“.

| (3) | Uporaba vozil za prevoz blaga in potnikov prispeva k sproščanju onesnaževal v ozračje. Med takšnimi onesnaževali, ki zelo resno vplivajo na zdravje ljudi in vodijo k poslabšanju kakovosti zunanjega zraka v Uniji, so PM2,5, NO2 in O3. Po ocenah Evropske agencije za okolje, pripravljenih leta 2020, je v letu 2018 dolgotrajna izpostavljenost tem trem onesnaževalom v Uniji povzročila 379 000, 54 000 oziroma 19 400 prezgodnjih smrti. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba vozil za prevoz blaga in potnikov prispeva k sproščanju onesnaževal v ozračje. Med takšnimi onesnaževali, ki zelo resno vplivajo na zdravje ljudi in vodijo k poslabšanju kakovosti zunanjega zraka v Uniji, so PM2,5, NO2 in O3. Po ocenah Evropske agencije za okolje, pripravljenih leta 2020, je v letu 2018 dolgotrajna izpostavljenost tem trem onesnaževalom v Uniji povzročila 379 000, 54 000 oziroma 19 400 prezgodnjih smrti.

| (4) | Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije je hrup cestnega prometa drugi najbolj škodljivi okoljski povzročitelj stresa v Evropi takoj za onesnaženjem zraka. Vsaj 9 000 prezgodnjih smrti na leto je mogoče pripisati srčnim boleznim zaradi prometnega hrupa. |
| --- | --- |

(4)

Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije je hrup cestnega prometa drugi najbolj škodljivi okoljski povzročitelj stresa v Evropi takoj za onesnaženjem zraka. Vsaj 9 000 prezgodnjih smrti na leto je mogoče pripisati srčnim boleznim zaradi prometnega hrupa.

| (5) | Glede na poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2020 o kakovosti zraka v Evropi je bil cestni promet v letu 2018 sektor z največjimi emisijami NOx in druga najpomembnejša panoga z vidika onesnaževanja s črnim ogljikom. |
| --- | --- |

(5)

Glede na poročilo Evropske agencije za okolje iz leta 2020 o kakovosti zraka v Evropi je bil cestni promet v letu 2018 sektor z največjimi emisijami NOx in druga najpomembnejša panoga z vidika onesnaževanja s črnim ogljikom.

| (6) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. julija 2016 z naslovom „Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami“ napovedala, da bo predlagala spremembo Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi omogočila zaračunavanje pristojbin tudi na podlagi razlik v emisijah CO2 ter razširila nekatera načela navedene direktive na avtobuse, osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. julija 2016 z naslovom „Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami“ napovedala, da bo predlagala spremembo Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi omogočila zaračunavanje pristojbin tudi na podlagi razlik v emisijah CO2 ter razširila nekatera načela navedene direktive na avtobuse, osebne avtomobile in lahka gospodarska vozila.

| (7) | Ob upoštevanju časa za obnovo voznega parka in potrebe po tem, da sektor cestnega prometa prispeva k uresničitvi podnebnih in energetskih ciljev Unije do leta 2030 in naprej, je bil z Uredbo (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določen cilj zmanjšanja emisij CO2 za nova težka vozila za leto 2025 15 % nižje, za leto 2030 pa 30 % nižje od uveljavljenega povprečja emisij CO2. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju časa za obnovo voznega parka in potrebe po tem, da sektor cestnega prometa prispeva k uresničitvi podnebnih in energetskih ciljev Unije do leta 2030 in naprej, je bil z Uredbo (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določen cilj zmanjšanja emisij CO2 za nova težka vozila za leto 2025 15 % nižje, za leto 2030 pa 30 % nižje od uveljavljenega povprečja emisij CO2.

| (8) | Za vzpostavitev notranjega trga cestnega prometa z enakimi konkurenčnimi pogoji bi bilo treba zagotoviti enotno uporabo pravil. Eden glavnih ciljev te direktive je odpraviti izkrivljanja konkurence med uporabniki. |
| --- | --- |

(8)

Za vzpostavitev notranjega trga cestnega prometa z enakimi konkurenčnimi pogoji bi bilo treba zagotoviti enotno uporabo pravil. Eden glavnih ciljev te direktive je odpraviti izkrivljanja konkurence med uporabniki.

| (9) | Sektor cestnega prometa je seveda pomemben, toda vsa težka vozila močno vplivajo na cestno infrastrukturo in prispevajo k onesnaževanju zraka. Lahka vozila so, čeprav gospodarsko in družbeno pomembna, vzrok večine negativnih okoljskih in družbenih vplivov cestnega prometa, ki so povezani z emisijami in zastoji. Zaradi enakega obravnavanja in poštene konkurence bi bilo treba zagotoviti, da se vozila, ki jih do zdaj ni zajemal okvir iz Direktive 1999/62/ES v zvezi s cestninami in uporabninami, vključijo v ta okvir. Področje uporabe navedene direktive bi bilo zato treba razširiti na težka vozila, ki niso namenjena prevozu blaga, in na lahka vozila, vključno z osebnimi avtomobili. |
| --- | --- |

(9)

Sektor cestnega prometa je seveda pomemben, toda vsa težka vozila močno vplivajo na cestno infrastrukturo in prispevajo k onesnaževanju zraka. Lahka vozila so, čeprav gospodarsko in družbeno pomembna, vzrok večine negativnih okoljskih in družbenih vplivov cestnega prometa, ki so povezani z emisijami in zastoji. Zaradi enakega obravnavanja in poštene konkurence bi bilo treba zagotoviti, da se vozila, ki jih do zdaj ni zajemal okvir iz Direktive 1999/62/ES v zvezi s cestninami in uporabninami, vključijo v ta okvir. Področje uporabe navedene direktive bi bilo zato treba razširiti na težka vozila, ki niso namenjena prevozu blaga, in na lahka vozila, vključno z osebnimi avtomobili.

| (10) | Da bi se preprečila preusmeritev prometa na ceste, na katerih se ne plačuje cestnina, kar bi lahko imelo resne posledice za varnost v cestnem prometu in optimalno uporabo cestnega omrežja, bi morale imeti države članice možnost, da zaračunavajo cestnine na vseh odsekih svojega omrežja avtocest. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se preprečila preusmeritev prometa na ceste, na katerih se ne plačuje cestnina, kar bi lahko imelo resne posledice za varnost v cestnem prometu in optimalno uporabo cestnega omrežja, bi morale imeti države članice možnost, da zaračunavajo cestnine na vseh odsekih svojega omrežja avtocest.

| (11) | Da bi se zagotovili dosledna in harmonizirana uporaba sistema zaračunavanja infrastrukturne pristojbine po vsej Uniji ter enaki konkurenčni pogoji na trgu tovornega prometa, je pomembno, da se ob različnih cestninskih ureditvah stroški izračunavajo na podoben način. Ob upoštevanju dejstva, da so lahko ureditve iz obstoječih koncesijskih pogodb drugačne od ureditev iz te direktive, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da zaradi zagotovitve finančne vzdržnosti obstoječih koncesijskih pogodb te pogodbe izvzamejo iz določenih obveznosti iz te direktive, dokler te pogodbe ne bodo bistveno spremenjene. Države članice se lahko prav tako odločijo za uskladitev obstoječih koncesijskih pogodb s spremembami regulativnega okvira Unije ali nacionalnega regulativnega okvira ali za oceno možnosti uporabe pristojbine za zunanje stroške za CO2 in za onesnaževanje zraka in/ali popuste, povezane s temi emisijami, kadar se koncesijske cestnine ne razlikujejo v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se zagotovili dosledna in harmonizirana uporaba sistema zaračunavanja infrastrukturne pristojbine po vsej Uniji ter enaki konkurenčni pogoji na trgu tovornega prometa, je pomembno, da se ob različnih cestninskih ureditvah stroški izračunavajo na podoben način. Ob upoštevanju dejstva, da so lahko ureditve iz obstoječih koncesijskih pogodb drugačne od ureditev iz te direktive, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da zaradi zagotovitve finančne vzdržnosti obstoječih koncesijskih pogodb te pogodbe izvzamejo iz določenih obveznosti iz te direktive, dokler te pogodbe ne bodo bistveno spremenjene. Države članice se lahko prav tako odločijo za uskladitev obstoječih koncesijskih pogodb s spremembami regulativnega okvira Unije ali nacionalnega regulativnega okvira ali za oceno možnosti uporabe pristojbine za zunanje stroške za CO2 in za onesnaževanje zraka in/ali popuste, povezane s temi emisijami, kadar se koncesijske cestnine ne razlikujejo v skladu s to direktivo.

| (12) | Časovno omejene uporabnine po naravi ne odražajo natančno dejanskih stroškov uporabe cest in iz podobnih razlogov niso učinkovite pri spodbujanju čistejših in učinkovitejših prevozov ali zmanjševanju zastojev. Kljub vsemu bi bilo treba, da se zagotovi sprejemljivost prihodnjih shem zaračunavanja cestnih pristojbin za uporabnike, državam članicam omogočiti, da ustrezne sisteme za pobiranje pristojbin uvedejo v okviru širšega svežnja storitev na področju mobilnosti. Takšni sistemi bi morali zagotoviti pravično porazdelitev infrastrukturnih stroškov in odražati načelo „onesnaževalec plača“. Vsaka država članica, ki uvede takšen sistem, bi morala zagotoviti, da je ta skladen z določbami Direktive (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zaradi znatnega vpliva težkih vozil na cestno infrastrukturo in njihovega prispevka k onesnaževanju zraka bi morali natančni sistemi zaračunavanja pristojbin biti najprej usmerjeni v ta vozila. Zlasti za spodbujanje čistejših in učinkovitejših prevozov bi bilo treba časovno omejene uporabnine v jedrnem vseevropskem prometnem omrežju načeloma postopno ukiniti, saj vsebuje to omrežje strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja.
  Glede na zgodovinske okoliščine ter ob upoštevanju izzivov in znatnih upravnih bremen, povezanih z uvedbo cestnin, bi morale imeti države članice na voljo dovolj dolgo prehodno obdobje, v katerem bi lahko uvedle ali ohranile časovno omejene uporabnine. Po tem prehodnem obdobju bi morale države članice možnost, da za težka vozila na odsekih svojega jedrnega vseevropskega prometnega omrežja zaračunavajo izključno časovno omejene uporabnine, imeti le v ustrezno utemeljenih primerih. Takšni ustrezno utemeljeni primeri bi morali biti omejeni na primere, kadar bi uporaba cestnine za težka vozila v primerjavi s pričakovanimi prihodki ali koristmi povzročila nesorazmerne upravne, naložbene in obratovalne stroške, nastale na primer zaradi omejene dolžine zadevnih cestnih odsekov ali razmeroma nizke gostote prebivalstva ali razmeroma majhnega obsega prometa, ali kadar bi povzročila preusmeritev prometa, kar bi negativno vplivalo na varnost v cestnem prometu ali na javno zdravje. Ta možnost držav članic v ustrezno utemeljenih primerih je potrebna zaradi ključnih vidikov javnega interesa, kot so upoštevanje težavnih razmer in izoliranosti območij z nizko gostoto prebivalstva, varnost v cestnem prometu ali javno zdravje. Poleg tega bi bilo treba pri uporabi časovno omejenih uporabnin v teh ustrezno utemeljenih primerih upoštevati postopkovne zahteve: obveznost ocene potrebe po takšnem sistemu in obveznost uradnega obvestila Komisiji o njegovi uporabi. Takšno uradno obvestilo bi moralo vključevati razloge, v katerih so podrobno navedene posebne okoliščine v zvezi z odseki jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, na katerih se uporabijo časovno omejene uporabnine. |
| --- | --- |

(12)

Časovno omejene uporabnine po naravi ne odražajo natančno dejanskih stroškov uporabe cest in iz podobnih razlogov niso učinkovite pri spodbujanju čistejših in učinkovitejših prevozov ali zmanjševanju zastojev. Kljub vsemu bi bilo treba, da se zagotovi sprejemljivost prihodnjih shem zaračunavanja cestnih pristojbin za uporabnike, državam članicam omogočiti, da ustrezne sisteme za pobiranje pristojbin uvedejo v okviru širšega svežnja storitev na področju mobilnosti. Takšni sistemi bi morali zagotoviti pravično porazdelitev infrastrukturnih stroškov in odražati načelo „onesnaževalec plača“. Vsaka država članica, ki uvede takšen sistem, bi morala zagotoviti, da je ta skladen z določbami Direktive (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zaradi znatnega vpliva težkih vozil na cestno infrastrukturo in njihovega prispevka k onesnaževanju zraka bi morali natančni sistemi zaračunavanja pristojbin biti najprej usmerjeni v ta vozila. Zlasti za spodbujanje čistejših in učinkovitejših prevozov bi bilo treba časovno omejene uporabnine v jedrnem vseevropskem prometnem omrežju načeloma postopno ukiniti, saj vsebuje to omrežje strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja.

Glede na zgodovinske okoliščine ter ob upoštevanju izzivov in znatnih upravnih bremen, povezanih z uvedbo cestnin, bi morale imeti države članice na voljo dovolj dolgo prehodno obdobje, v katerem bi lahko uvedle ali ohranile časovno omejene uporabnine. Po tem prehodnem obdobju bi morale države članice možnost, da za težka vozila na odsekih svojega jedrnega vseevropskega prometnega omrežja zaračunavajo izključno časovno omejene uporabnine, imeti le v ustrezno utemeljenih primerih. Takšni ustrezno utemeljeni primeri bi morali biti omejeni na primere, kadar bi uporaba cestnine za težka vozila v primerjavi s pričakovanimi prihodki ali koristmi povzročila nesorazmerne upravne, naložbene in obratovalne stroške, nastale na primer zaradi omejene dolžine zadevnih cestnih odsekov ali razmeroma nizke gostote prebivalstva ali razmeroma majhnega obsega prometa, ali kadar bi povzročila preusmeritev prometa, kar bi negativno vplivalo na varnost v cestnem prometu ali na javno zdravje. Ta možnost držav članic v ustrezno utemeljenih primerih je potrebna zaradi ključnih vidikov javnega interesa, kot so upoštevanje težavnih razmer in izoliranosti območij z nizko gostoto prebivalstva, varnost v cestnem prometu ali javno zdravje. Poleg tega bi bilo treba pri uporabi časovno omejenih uporabnin v teh ustrezno utemeljenih primerih upoštevati postopkovne zahteve: obveznost ocene potrebe po takšnem sistemu in obveznost uradnega obvestila Komisiji o njegovi uporabi. Takšno uradno obvestilo bi moralo vključevati razloge, v katerih so podrobno navedene posebne okoliščine v zvezi z odseki jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, na katerih se uporabijo časovno omejene uporabnine.

| (13) | Države članice, ki ob začetku veljavnosti te direktive zaračunavajo cestnine na svojem jedrnem vseevropskem prometnem omrežju ali njegovem delu, bi morale imeti možnost vzpostaviti sistem kombiniranega zaračunavanja pristojbin za vsa težka vozila ali za nekatere vrste težkih vozil. Vendar bi morala biti ta možnost odprta le kot nadaljevanje in kot dopolnitev cestninskega sistema na jedrnem vseevropskem prometnem omrežju, kjer se nahajajo strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja, ali na delu tega omrežja. Ta sistem bi državam članicam omogočil, da povečajo in razširijo izvajanje načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ onkraj omrežja, na katerem se zaračunava cestnina, z zaračunavanjem uporabnin na tistih odsekih jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, na katerih se ne zaračunava cestnina, ali za nekatere vrste težkih vozil, kot so vozila, ki imajo določeno tonažo in za katere ne veljajo cestnine. Kombiniran sistem zaračunavanja pristojbin bi tako državam članicam pomagal doseči nadaljnji napredek in zagotoviti okolju prijaznejši cestni promet, zlasti kadar sistem zaračunavanja pristojbin ni vzpostavljen in cestnine niso ekonomsko izvedljiva ali družbeno sprejemljiva možnost. Poleg tega bi se moral, da bi se v celoti spoštovala načela trajnostne mobilnosti, najvišji znesek teh uporabnin razlikovati tako glede na emisijski razred Euro kot na emisijski razred CO2 vozila. Na podlagi vsega navedenega ni mogoče zanikati, da bi uporaba takšnega sistema, ki združuje časovno omejen pristop in pristop na podlagi prevožene razdalje, prinesla številne koristi; zato bi morala biti njegova uporaba mogoča tudi po koncu prehodnega obdobja za sisteme, ki so v celoti časovno omejeni. Države članice bi morale pri uvedbi cestnih pristojbin za težka tovorna vozila najpozneje pet let po začetku veljavnosti te direktive za vsa težka tovorna vozila uvesti cestnine ali uporabnine. |
| --- | --- |

(13)

Države članice, ki ob začetku veljavnosti te direktive zaračunavajo cestnine na svojem jedrnem vseevropskem prometnem omrežju ali njegovem delu, bi morale imeti možnost vzpostaviti sistem kombiniranega zaračunavanja pristojbin za vsa težka vozila ali za nekatere vrste težkih vozil. Vendar bi morala biti ta možnost odprta le kot nadaljevanje in kot dopolnitev cestninskega sistema na jedrnem vseevropskem prometnem omrežju, kjer se nahajajo strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja, ali na delu tega omrežja. Ta sistem bi državam članicam omogočil, da povečajo in razširijo izvajanje načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ onkraj omrežja, na katerem se zaračunava cestnina, z zaračunavanjem uporabnin na tistih odsekih jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, na katerih se ne zaračunava cestnina, ali za nekatere vrste težkih vozil, kot so vozila, ki imajo določeno tonažo in za katere ne veljajo cestnine. Kombiniran sistem zaračunavanja pristojbin bi tako državam članicam pomagal doseči nadaljnji napredek in zagotoviti okolju prijaznejši cestni promet, zlasti kadar sistem zaračunavanja pristojbin ni vzpostavljen in cestnine niso ekonomsko izvedljiva ali družbeno sprejemljiva možnost. Poleg tega bi se moral, da bi se v celoti spoštovala načela trajnostne mobilnosti, najvišji znesek teh uporabnin razlikovati tako glede na emisijski razred Euro kot na emisijski razred CO2 vozila. Na podlagi vsega navedenega ni mogoče zanikati, da bi uporaba takšnega sistema, ki združuje časovno omejen pristop in pristop na podlagi prevožene razdalje, prinesla številne koristi; zato bi morala biti njegova uporaba mogoča tudi po koncu prehodnega obdobja za sisteme, ki so v celoti časovno omejeni. Države članice bi morale pri uvedbi cestnih pristojbin za težka tovorna vozila najpozneje pet let po začetku veljavnosti te direktive za vsa težka tovorna vozila uvesti cestnine ali uporabnine.

| (14) | Pri krepitvi načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ bi bilo treba upoštevati nekatere značilnosti držav članic ali njihovih cestninskih sistemov in sistemov uporabnin. Na primer glede na posebej redko poseljena območja ali posebej obsežno omrežje cest, za katere se plačuje cestnina ali pristojbina, bi morala biti na voljo možnost izvzetja cestnih odsekov. |
| --- | --- |

(14)

Pri krepitvi načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ bi bilo treba upoštevati nekatere značilnosti držav članic ali njihovih cestninskih sistemov in sistemov uporabnin. Na primer glede na posebej redko poseljena območja ali posebej obsežno omrežje cest, za katere se plačuje cestnina ali pristojbina, bi morala biti na voljo možnost izvzetja cestnih odsekov.

| (15) | Nekatere države članice imajo velika cestninska omrežja, v katera je vključenih veliko več avtocest in cest kot le tiste, ki so del vseevropskega prometnega omrežja. Zaračunavanje cestnin ali uporabnin za vsa težka tovorna vozila bi zato povzročilo znatno večja bremena, zlasti za mala in srednja obrtna podjetja (od katerih so mnoga vključena v gradbena dela in ki običajno ne opravljajo prevoznih storitev). Ta bremena bi posledično povzročila višje cene, na primer v gradbeništvu. Zaradi zvišanja cen bi lahko prišlo do odloga ali celo odpovedi zlasti prihodnjih naložb, kot sta energetska prenova hiš in stanovanj ter posodobitev stanovanjske tehnologije. Poleg tega obrtna podjetja za opravljanje svojih storitev včasih z vozili prepotujejo dolge razdalje in teh poti ni mogoče enostavno opraviti z drugimi načini prevoza. Podjetja s podeželskih regij, ki so zaradi manjše gostote prebivalstva in manjšega povpraševanja v teh regijah odvisna od njihove zmožnosti opravljanja storitev in izvajanja gradbenih del na velemestnih območjih, so tudi v slabšem konkurenčnem položaju v primerjavi s podjetji, ki delujejo v velikih mestih ali na obrobju velemestnih območij. Zato bi morale imeti države članice možnost, da določijo nekatera izvzetja od zaračunavanja pristojbin, na primer za vozila, ki se uporabljajo za prevoz materialov, opreme ali strojev, ki jih voznik uporablja pri svojem delu, ali za dostavo blaga, proizvedenega v okviru obrtne dejavnosti. |
| --- | --- |

(15)

Nekatere države članice imajo velika cestninska omrežja, v katera je vključenih veliko več avtocest in cest kot le tiste, ki so del vseevropskega prometnega omrežja. Zaračunavanje cestnin ali uporabnin za vsa težka tovorna vozila bi zato povzročilo znatno večja bremena, zlasti za mala in srednja obrtna podjetja (od katerih so mnoga vključena v gradbena dela in ki običajno ne opravljajo prevoznih storitev). Ta bremena bi posledično povzročila višje cene, na primer v gradbeništvu. Zaradi zvišanja cen bi lahko prišlo do odloga ali celo odpovedi zlasti prihodnjih naložb, kot sta energetska prenova hiš in stanovanj ter posodobitev stanovanjske tehnologije. Poleg tega obrtna podjetja za opravljanje svojih storitev včasih z vozili prepotujejo dolge razdalje in teh poti ni mogoče enostavno opraviti z drugimi načini prevoza. Podjetja s podeželskih regij, ki so zaradi manjše gostote prebivalstva in manjšega povpraševanja v teh regijah odvisna od njihove zmožnosti opravljanja storitev in izvajanja gradbenih del na velemestnih območjih, so tudi v slabšem konkurenčnem položaju v primerjavi s podjetji, ki delujejo v velikih mestih ali na obrobju velemestnih območij. Zato bi morale imeti države članice možnost, da določijo nekatera izvzetja od zaračunavanja pristojbin, na primer za vozila, ki se uporabljajo za prevoz materialov, opreme ali strojev, ki jih voznik uporablja pri svojem delu, ali za dostavo blaga, proizvedenega v okviru obrtne dejavnosti.

| (16) | Za invalide je lahko pomembno, da lahko namesto težje prevoznih lokalnih cest uporabljajo ceste, za katere se zaračunavajo cestne pristojbine, na primer avtoceste, predore ali mostove. Da bi se invalidom omogočila uporaba cest, za katere se zaračunavajo cestne pristojbine, brez dodatnega upravnega bremena, bi morale imeti države članice možnost, da vozila invalidov izvzamejo iz obveznosti plačila cestnine ali uporabnine. |
| --- | --- |

(16)

Za invalide je lahko pomembno, da lahko namesto težje prevoznih lokalnih cest uporabljajo ceste, za katere se zaračunavajo cestne pristojbine, na primer avtoceste, predore ali mostove. Da bi se invalidom omogočila uporaba cest, za katere se zaračunavajo cestne pristojbine, brez dodatnega upravnega bremena, bi morale imeti države članice možnost, da vozila invalidov izvzamejo iz obveznosti plačila cestnine ali uporabnine.

| (17) | Države članice bi bilo treba pri izvajanju shem zaračunavanja cestnih pristojbin za osebne avtomobile spodbujati k upoštevanju socialno-ekonomskih dejavnikov. Pristojbine za osebne avtomobile bi lahko na primer prilagodili, da ne bi pretirano obremenili pogostih uporabnikov. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi bilo treba pri izvajanju shem zaračunavanja cestnih pristojbin za osebne avtomobile spodbujati k upoštevanju socialno-ekonomskih dejavnikov. Pristojbine za osebne avtomobile bi lahko na primer prilagodili, da ne bi pretirano obremenili pogostih uporabnikov.

| (18) | Še posebej je pomembno, da države članice vzpostavijo pravičen sistem zaračunavanja pristojbin, zlasti takega, ki ne sankcionira uporabnikov osebnih vozil, ki so zaradi kraja prebivališča na podeželju oziroma na težko dostopnih ali izoliranih območjih prisiljeni pogosteje uporabljati ceste, za katere se zaračunavajo pristojbine. |
| --- | --- |

(18)

Še posebej je pomembno, da države članice vzpostavijo pravičen sistem zaračunavanja pristojbin, zlasti takega, ki ne sankcionira uporabnikov osebnih vozil, ki so zaradi kraja prebivališča na podeželju oziroma na težko dostopnih ali izoliranih območjih prisiljeni pogosteje uporabljati ceste, za katere se zaračunavajo pristojbine.

| (19) | Tako kot v primeru težkih vozil je pomembno zagotoviti, da so kakršne koli časovno omejene pristojbine, ki jih uvedejo države članice in se zaračunavajo za lahka vozila, sorazmerne, tudi kar zadeva obdobja uporabe, ki so krajša od enega leta. V zvezi s tem je treba upoštevati, da se vzorec uporabe lahkih vozil razlikuje od vzorca uporabe težkih vozil. Izračun sorazmernih časovno omejenih pristojbin bi lahko temeljil na razpoložljivih podatkih o vzorcih potovanj. |
| --- | --- |

(19)

Tako kot v primeru težkih vozil je pomembno zagotoviti, da so kakršne koli časovno omejene pristojbine, ki jih uvedejo države članice in se zaračunavajo za lahka vozila, sorazmerne, tudi kar zadeva obdobja uporabe, ki so krajša od enega leta. V zvezi s tem je treba upoštevati, da se vzorec uporabe lahkih vozil razlikuje od vzorca uporabe težkih vozil. Izračun sorazmernih časovno omejenih pristojbin bi lahko temeljil na razpoložljivih podatkih o vzorcih potovanj.

| (20) | V skladu z Direktivo 1999/62/ES se lahko pristojbina za zunanje stroške uvede na ravni, ki je blizu mejnemu družbenemu strošku uporabe zadevnega vozila. Ta metoda se je izkazala za najpravičnejši in najučinkovitejši način za upoštevanje negativnih okoljskih in zdravstvenih vplivov onesnaženosti zraka in hrupa, ki ju povzročajo težka vozila, in bi zagotovila, da težka vozila pravično prispevajo k doseganju standardov kakovosti zraka za Evropo, določenih v Direktivi 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), ter morebitnih omejitev ali ciljnih vrednosti hrupa, ki se uporabljajo. Zato bi bilo treba spodbujati zaračunavanje takšnih pristojbin. Zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške bi bilo treba uporabljati bolj sistematično. V pomoč pri prehodu na polno uporabo načela „onesnaževalec plača“ bi morale države članice zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške uporabljati za težka vozila vsaj za onesnaževanje zraka na omrežjih, za katera se zaračunava infrastrukturna pristojbina. |
| --- | --- |

(20)

V skladu z Direktivo 1999/62/ES se lahko pristojbina za zunanje stroške uvede na ravni, ki je blizu mejnemu družbenemu strošku uporabe zadevnega vozila. Ta metoda se je izkazala za najpravičnejši in najučinkovitejši način za upoštevanje negativnih okoljskih in zdravstvenih vplivov onesnaženosti zraka in hrupa, ki ju povzročajo težka vozila, in bi zagotovila, da težka vozila pravično prispevajo k doseganju standardov kakovosti zraka za Evropo, določenih v Direktivi 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), ter morebitnih omejitev ali ciljnih vrednosti hrupa, ki se uporabljajo. Zato bi bilo treba spodbujati zaračunavanje takšnih pristojbin. Zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške bi bilo treba uporabljati bolj sistematično. V pomoč pri prehodu na polno uporabo načela „onesnaževalec plača“ bi morale države članice zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške uporabljati za težka vozila vsaj za onesnaževanje zraka na omrežjih, za katera se zaračunava infrastrukturna pristojbina.

| (21) | V ta namen bi bilo treba najvišje ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške zamenjati z neposredno uporabnimi referenčnimi vrednostmi, posodobljenimi ob upoštevanju inflacije, znanstvenega napredka pri ocenjevanju zunanjih stroškov cestnega prometa in sprememb v sestavi voznega parka. |
| --- | --- |

(21)

V ta namen bi bilo treba najvišje ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške zamenjati z neposredno uporabnimi referenčnimi vrednostmi, posodobljenimi ob upoštevanju inflacije, znanstvenega napredka pri ocenjevanju zunanjih stroškov cestnega prometa in sprememb v sestavi voznega parka.

| (22) | Razlikovanje infrastrukturnih pristojbin glede na emisijski razred Euro prispeva k uporabi čistejših vozil. Vendar se pričakuje, da bo z obnovo voznega parka razlikovanje pristojbin na tej podlagi na medmestnem omrežju srednjeročno gledano manj učinkovito. Države članice bi morale zato imeti možnost, da prenehajo z razlikovanjem cestnin na tej podlagi. |
| --- | --- |

(22)

Razlikovanje infrastrukturnih pristojbin glede na emisijski razred Euro prispeva k uporabi čistejših vozil. Vendar se pričakuje, da bo z obnovo voznega parka razlikovanje pristojbin na tej podlagi na medmestnem omrežju srednjeročno gledano manj učinkovito. Države članice bi morale zato imeti možnost, da prenehajo z razlikovanjem cestnin na tej podlagi.

| (23) | Poleg tega bi bilo treba zaradi vse večjega deleža emisij CO2 iz težkih vozil uvesti razlikovanje infrastrukturnih pristojbin in uporabnin glede na emisijski razred CO2, ki bi lahko prispevalo k izboljšavam na tem področju. V primeru skupnih sistemov uporabnin, ki bi lahko prispevali k nadaljnji harmonizaciji, je izvedba razlikovanja bolj zapletena, zlasti zaradi pogojev, ki jih morajo izpolnjevati takšni skupni sistemi. Ker se morajo sodelujoče države članice dogovoriti o porazdelitvi prihodkov od uporabnin, pri čemer so njihove ravni omejene z določbami, ki se uvajajo s to direktivo, in ker morajo spremeniti mednarodne sporazume, je v takšnem posebnem primeru upravičeno omogočiti dodaten čas za izvedbo razlikovanja glede na emisijo CO2. V vseh primerih bi moralo biti razlikovanje zasnovano tako, da bi bilo skladno z Uredbo (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega bi bilo treba zaradi vse večjega deleža emisij CO2 iz težkih vozil uvesti razlikovanje infrastrukturnih pristojbin in uporabnin glede na emisijski razred CO2, ki bi lahko prispevalo k izboljšavam na tem področju. V primeru skupnih sistemov uporabnin, ki bi lahko prispevali k nadaljnji harmonizaciji, je izvedba razlikovanja bolj zapletena, zlasti zaradi pogojev, ki jih morajo izpolnjevati takšni skupni sistemi. Ker se morajo sodelujoče države članice dogovoriti o porazdelitvi prihodkov od uporabnin, pri čemer so njihove ravni omejene z določbami, ki se uvajajo s to direktivo, in ker morajo spremeniti mednarodne sporazume, je v takšnem posebnem primeru upravičeno omogočiti dodaten čas za izvedbo razlikovanja glede na emisijo CO2. V vseh primerih bi moralo biti razlikovanje zasnovano tako, da bi bilo skladno z Uredbo (EU) 2019/1242.

| (24) | Dokler emisije CO2 ne bodo urejene z ustreznejšimi instrumenti, kot je na primer harmonizirana obdavčitev goriva z ogljično komponento, ali dokler ne bo sistema za trgovanje z emisijami za cestni promet, bi moralo biti državam članicam dovoljeno tudi, da zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, ki odražajo stroške emisij CO2. Kadar je to utemeljeno z znanstvenimi dokazi, bi morale imeti države članice možnost, da za emisije CO2 uporabijo pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(24)

Dokler emisije CO2 ne bodo urejene z ustreznejšimi instrumenti, kot je na primer harmonizirana obdavčitev goriva z ogljično komponento, ali dokler ne bo sistema za trgovanje z emisijami za cestni promet, bi moralo biti državam članicam dovoljeno tudi, da zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, ki odražajo stroške emisij CO2. Kadar je to utemeljeno z znanstvenimi dokazi, bi morale imeti države članice možnost, da za emisije CO2 uporabijo pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti iz te direktive.

| (25) | Da bi se spodbudil prehod na čistejši vozni park težkih vozil, bi moralo biti razlikovanje infrastrukturnih pristojbin in uporabnin glede na njihove emisije CO2 obvezno, razen če se zaračunava pristojbina za zunanje stroške za emisije CO2. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se spodbudil prehod na čistejši vozni park težkih vozil, bi moralo biti razlikovanje infrastrukturnih pristojbin in uporabnin glede na njihove emisije CO2 obvezno, razen če se zaračunava pristojbina za zunanje stroške za emisije CO2.

| (26) | Da bi se nagradila najučinkovitejša težka vozila, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da za vozila, ki obratujejo brez emisij iz izpušne cevi, uporabijo najvišjo raven znižanja pristojbin. Da bi se dodatno spodbudila uvedba brezemisijskih vozil, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da jih začasno izvzamejo iz plačila cestnih pristojbin. Iz enakih razlogov in da bi se zagotovila dolgotrajno stabilnost deleža vozil, za katera velja znižanje cestnine, kar bo zajamčilo dolgoročno gotovost načrtovanja za države članice v smislu prihodkov od cestnin, bi bilo treba nova vozila razvrstiti v emisijske razrede CO2 na podlagi njihove učinkovitosti glede na linearno krivuljo zmanjševanja emisij v obdobju med letoma 2021 in 2030, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se nagradila najučinkovitejša težka vozila, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da za vozila, ki obratujejo brez emisij iz izpušne cevi, uporabijo najvišjo raven znižanja pristojbin. Da bi se dodatno spodbudila uvedba brezemisijskih vozil, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da jih začasno izvzamejo iz plačila cestnih pristojbin. Iz enakih razlogov in da bi se zagotovila dolgotrajno stabilnost deleža vozil, za katera velja znižanje cestnine, kar bo zajamčilo dolgoročno gotovost načrtovanja za države članice v smislu prihodkov od cestnin, bi bilo treba nova vozila razvrstiti v emisijske razrede CO2 na podlagi njihove učinkovitosti glede na linearno krivuljo zmanjševanja emisij v obdobju med letoma 2021 in 2030, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2019/1242.

| (27) | Za zagotovitev učinkovitosti in skladnosti razlikovanja pristojbin glede na emisije CO2 in zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2, ki sta oba namenjena sprostitvi uvedbe nizkoemisijskih in brezemisijskih vozil, ter za zagotovitev skladne uporabe Direktive 1999/62/ES z vsemi drugimi instrumenti za določanje cen ogljika, povezanimi s cestnim prometom, ki se sprejmejo v prihodnosti, bi morala Komisija pravočasno oceniti njihovo učinkovitost in nujnost. Na podlagi te ocene bi morala Komisija, kadar je ustrezno, predlagati spremembo določb o razlikovanju pristojbin glede na emisije CO2 in zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2, da se prepreči dvojno zaračunavanje pristojbin z različnimi instrumenti za določanje cen ogljika. Medtem ko bi moral prihodnji ukrep zagotoviti pravno varnost in skladno uporabo različnih pravil, bi bilo treba v tej direktivi pojasniti, da države članice ne bi smele biti več zavezane k uporabi sistema razlikovanja pristojbin na podlagi emisij CO2 iz te direktive po datumu začetka uporabe drugega instrumenta za določanje cen ogljika, ki se uporablja za cestni promet, ki bo morda sprejet na ravni Unije, na primer na podlagi Predloga direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES, Sklepa (EU) 2015/1814 in Uredbe (EU) 2015/757 [2021/0211(COD)]. V primeru, da je medtem sprejet drug instrument za določanje cen ogljika, ki se uporablja za cestni promet, bi bilo treba raven pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 omejiti na to, kar je potrebno za internalizacijo teh zunanjih stroškov, Komisijo pa bi bilo treba pooblastiti, da z delegiranimi akti prilagodi referenčne vrednosti iz Priloge IIIc. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev učinkovitosti in skladnosti razlikovanja pristojbin glede na emisije CO2 in zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2, ki sta oba namenjena sprostitvi uvedbe nizkoemisijskih in brezemisijskih vozil, ter za zagotovitev skladne uporabe Direktive 1999/62/ES z vsemi drugimi instrumenti za določanje cen ogljika, povezanimi s cestnim prometom, ki se sprejmejo v prihodnosti, bi morala Komisija pravočasno oceniti njihovo učinkovitost in nujnost. Na podlagi te ocene bi morala Komisija, kadar je ustrezno, predlagati spremembo določb o razlikovanju pristojbin glede na emisije CO2 in zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2, da se prepreči dvojno zaračunavanje pristojbin z različnimi instrumenti za določanje cen ogljika. Medtem ko bi moral prihodnji ukrep zagotoviti pravno varnost in skladno uporabo različnih pravil, bi bilo treba v tej direktivi pojasniti, da države članice ne bi smele biti več zavezane k uporabi sistema razlikovanja pristojbin na podlagi emisij CO2 iz te direktive po datumu začetka uporabe drugega instrumenta za določanje cen ogljika, ki se uporablja za cestni promet, ki bo morda sprejet na ravni Unije, na primer na podlagi Predloga direktive Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES, Sklepa (EU) 2015/1814 in Uredbe (EU) 2015/757 [2021/0211(COD)]. V primeru, da je medtem sprejet drug instrument za določanje cen ogljika, ki se uporablja za cestni promet, bi bilo treba raven pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 omejiti na to, kar je potrebno za internalizacijo teh zunanjih stroškov, Komisijo pa bi bilo treba pooblastiti, da z delegiranimi akti prilagodi referenčne vrednosti iz Priloge IIIc.

| (28) | Za pomoč pri ohranitvi avtomobilske dediščine Unije bi morale države članice imeti možnost uvrstiti vozila zgodovinskega pomena v posebno kategorijo, da se lahko prilagodijo različne pristojbine, ki se plačujejo na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

(28)

Za pomoč pri ohranitvi avtomobilske dediščine Unije bi morale države članice imeti možnost uvrstiti vozila zgodovinskega pomena v posebno kategorijo, da se lahko prilagodijo različne pristojbine, ki se plačujejo na podlagi te direktive.

| (29) | Trenutno Uredba (EU) 2019/1242 ne določa krivulj zmanjševanja emisij za skupine težkih vozil, za katere ne velja člen 2(1), točke (a) do (d), navedene uredbe. Glede na člen 15 navedene uredbe je mogoče, da bo navedena uredba v prihodnje spremenjena in da bodo za takšne skupine vozil določene krivulje zmanjševanja emisij. Če bo taka sprememba sprejeta, bi se moralo razlikovanje infrastrukturnih pristojbin in uporabnin za težka vozila v skladu z emisijskima razredoma CO2 2 in 3 uporabljati tudi za te skupine vozil. Če taka sprememba ne bo sprejeta, bi moralo razlikovanje za te skupine vozil veljati zgolj za emisijske razrede CO2 1, 4 in 5. |
| --- | --- |

(29)

Trenutno Uredba (EU) 2019/1242 ne določa krivulj zmanjševanja emisij za skupine težkih vozil, za katere ne velja člen 2(1), točke (a) do (d), navedene uredbe. Glede na člen 15 navedene uredbe je mogoče, da bo navedena uredba v prihodnje spremenjena in da bodo za takšne skupine vozil določene krivulje zmanjševanja emisij. Če bo taka sprememba sprejeta, bi se moralo razlikovanje infrastrukturnih pristojbin in uporabnin za težka vozila v skladu z emisijskima razredoma CO2 2 in 3 uporabljati tudi za te skupine vozil. Če taka sprememba ne bo sprejeta, bi moralo razlikovanje za te skupine vozil veljati zgolj za emisijske razrede CO2 1, 4 in 5.

| (30) | Komisija bi morala, kadar je ustrezno, razmisliti o tem, da predlaga spremembo Direktive 1999/62/ES, s katero bi se na podlagi načel, ki se uporabljajo za težka vozila, ki jih z vidika emisij CO2 trenutno ureja Uredba (EU) 2019/1242, za vsa težka vozila uvedla emisijska razreda CO2 2 in 3, če bi se področje uporabe navedene uredbe razširilo na druga težka vozila. |
| --- | --- |

(30)

Komisija bi morala, kadar je ustrezno, razmisliti o tem, da predlaga spremembo Direktive 1999/62/ES, s katero bi se na podlagi načel, ki se uporabljajo za težka vozila, ki jih z vidika emisij CO2 trenutno ureja Uredba (EU) 2019/1242, za vsa težka vozila uvedla emisijska razreda CO2 2 in 3, če bi se področje uporabe navedene uredbe razširilo na druga težka vozila.

| (31) | Ta direktiva bi morala spodbujati zmanjšanje emisij CO2 s tehničnimi izboljšavami kombinacij težkih tovornih motornih vozil in njihovih priklopnikov in polpriklopnikov. Zato je v tej direktivi določeno znižanje cestnih pristojbin za težka tovorna motorna vozila z nizkimi emisijami CO2. Za popolno regulativno skladnost bi morala Komisija, ko bodo na voljo pravno potrjene vrednosti učinka priklopnikov in polpriklopnikov na emisije CO2 kombinacij težkih tovornih vozil, kadar je ustrezno, predložiti zakonodajni predlog za spremembo Direktive 1999/62/ES zaradi vključitve takih potrjenih vrednosti pri določanju znižanja cestnih pristojbin iz te direktive. |
| --- | --- |

(31)

Ta direktiva bi morala spodbujati zmanjšanje emisij CO2 s tehničnimi izboljšavami kombinacij težkih tovornih motornih vozil in njihovih priklopnikov in polpriklopnikov. Zato je v tej direktivi določeno znižanje cestnih pristojbin za težka tovorna motorna vozila z nizkimi emisijami CO2. Za popolno regulativno skladnost bi morala Komisija, ko bodo na voljo pravno potrjene vrednosti učinka priklopnikov in polpriklopnikov na emisije CO2 kombinacij težkih tovornih vozil, kadar je ustrezno, predložiti zakonodajni predlog za spremembo Direktive 1999/62/ES zaradi vključitve takih potrjenih vrednosti pri določanju znižanja cestnih pristojbin iz te direktive.

| (32) | Da bi se še naprej spodbujala obnova voznega parka in preprečilo izkrivljanje trga rabljenih težkih vozil, bi bilo treba klasifikacijo vozil, ki spadajo v emisijska razreda CO2 2 in 3, znova oceniti vsakih šest let po njihovi prvi registraciji. Uporabnine, veljavne pred datumom spremembe klasifikacije, bi morale zaradi čim večje omejitve upravnega bremena veljati še naprej. |
| --- | --- |

(32)

Da bi se še naprej spodbujala obnova voznega parka in preprečilo izkrivljanje trga rabljenih težkih vozil, bi bilo treba klasifikacijo vozil, ki spadajo v emisijska razreda CO2 2 in 3, znova oceniti vsakih šest let po njihovi prvi registraciji. Uporabnine, veljavne pred datumom spremembe klasifikacije, bi morale zaradi čim večje omejitve upravnega bremena veljati še naprej.

| (33) | Kar zadeva začetek veljavnosti spremembe klasifikacije v sistemih uporabnin, je izbira ustreznega modela odvisna od specifičnih premislekov o upravnih posledicah te spremembe klasifikacije in njenih učinkih na prihodke. Zato bi bilo treba odločitev o tem, kako uveljaviti spremembo klasifikacije v sistemih uporabnin, prepustiti državam članicam (ali v primeru skupnih sistemov zadevni skupini držav članic). |
| --- | --- |

(33)

Kar zadeva začetek veljavnosti spremembe klasifikacije v sistemih uporabnin, je izbira ustreznega modela odvisna od specifičnih premislekov o upravnih posledicah te spremembe klasifikacije in njenih učinkih na prihodke. Zato bi bilo treba odločitev o tem, kako uveljaviti spremembo klasifikacije v sistemih uporabnin, prepustiti državam članicam (ali v primeru skupnih sistemov zadevni skupini držav članic).

| (34) | Da se zagotovi dosledna uporaba razlikovanja cestnin glede na emisije CO2, je treba Direktivo Sveta 1999/37/ES (8) spremeniti, da zahteva, da se specifične emisije CO2 težkih vozil navedejo v njihovem potrdilu o registraciji, kadar so te emisije na voljo v njihovem certifikatu o skladnosti. Če bi bila Uredba (EU) 2019/1242 spremenjena tako, da bi vplivala na obračunavanje emisij CO2 zaradi uporabe goriv z nizkimi emisijami ogljika, bi bilo morda ustrezno, da Komisija oceni potrebo po večji skladnosti med to direktivo in temi spremembami. Pomembno je zagotoviti, da naprava v vozilu, ki se uporablja v okviru storitve cestninjenja, vsebuje podatke v zvezi z emisijami CO2 in emisijskim razredom CO2 težkih vozil ter da so takšni podatki na voljo za izmenjavo informacij med državami članicami, kot je določeno v Direktivi (EU) 2019/520. |
| --- | --- |

(34)

Da se zagotovi dosledna uporaba razlikovanja cestnin glede na emisije CO2, je treba Direktivo Sveta 1999/37/ES (8) spremeniti, da zahteva, da se specifične emisije CO2 težkih vozil navedejo v njihovem potrdilu o registraciji, kadar so te emisije na voljo v njihovem certifikatu o skladnosti. Če bi bila Uredba (EU) 2019/1242 spremenjena tako, da bi vplivala na obračunavanje emisij CO2 zaradi uporabe goriv z nizkimi emisijami ogljika, bi bilo morda ustrezno, da Komisija oceni potrebo po večji skladnosti med to direktivo in temi spremembami. Pomembno je zagotoviti, da naprava v vozilu, ki se uporablja v okviru storitve cestninjenja, vsebuje podatke v zvezi z emisijami CO2 in emisijskim razredom CO2 težkih vozil ter da so takšni podatki na voljo za izmenjavo informacij med državami članicami, kot je določeno v Direktivi (EU) 2019/520.

| (35) | Lahka vozila ustvarijo dve tretjini negativnih vplivov cestnega prometa na okolje in zdravje. Zato je pomembno, da se uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva spodbuja z razlikovanjem cestnih pristojbin glede na njihove specifične emisije CO2 in njihovih emisij onesnaževal, določenih v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/1151 (9) in v povezavi z Uredbo (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Da bi se spodbujala uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da za taka vozila uvedejo precej nižje cestnine in uporabnine. Državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da upoštevajo izboljšanje okoljske učinkovitosti vozila, ki je povezano s predelavo vozila za uporabo alternativnih goriv. Pri tem bi bilo treba državam članicam dovoliti, da izključijo goriva, proizvedena iz krme z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, za katero je ugotovljena znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika. Stalna naročnina ali kateri koli drug mehanizem, ki ga odobri upravljavec cestninskega sistema, bi moral uporabnikom omogočiti, da po predelavi izkoristijo razlikovanje cestnin ali uporabnin, ki nagrajuje izboljšano okoljsko učinkovitost vozila. |
| --- | --- |

(35)

Lahka vozila ustvarijo dve tretjini negativnih vplivov cestnega prometa na okolje in zdravje. Zato je pomembno, da se uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva spodbuja z razlikovanjem cestnih pristojbin glede na njihove specifične emisije CO2 in njihovih emisij onesnaževal, določenih v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/1151 (9) in v povezavi z Uredbo (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Da bi se spodbujala uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da za taka vozila uvedejo precej nižje cestnine in uporabnine. Državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da upoštevajo izboljšanje okoljske učinkovitosti vozila, ki je povezano s predelavo vozila za uporabo alternativnih goriv. Pri tem bi bilo treba državam članicam dovoliti, da izključijo goriva, proizvedena iz krme z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, za katero je ugotovljena znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika. Stalna naročnina ali kateri koli drug mehanizem, ki ga odobri upravljavec cestninskega sistema, bi moral uporabnikom omogočiti, da po predelavi izkoristijo razlikovanje cestnin ali uporabnin, ki nagrajuje izboljšano okoljsko učinkovitost vozila.

| (36) | Da zaradi dodatne teže, povezane z brezemisijsko tehnologijo, ne bi bila sankcionirana razvoj in uporaba brezemisijskih lahkih vozil, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da v zvezi s takšnimi vozili uporabijo znižane stopnje ali izvzetja. |
| --- | --- |

(36)

Da zaradi dodatne teže, povezane z brezemisijsko tehnologijo, ne bi bila sankcionirana razvoj in uporaba brezemisijskih lahkih vozil, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da v zvezi s takšnimi vozili uporabijo znižane stopnje ali izvzetja.

| (37) | Zastoji v cestnem prometu, h katerim vsa motorna vozila prispevajo v različnih deležih, predstavljajo strošek v višini približno 1 % BDP. Velik del tega stroška se lahko pripiše medmestnim zastojem. Zato bi bilo treba omogočiti posebno pristojbino za zastoje, pri čemer se mora ta uporabljati tako za težke kot za lahke kategorije vozil. Države članice lahko ob upoštevanju potencialnega prispevka skupnih prevoznih sredstev, torej minibusov in avtobusov, k zmanjšanju zastojev ta prevozna sredstva izključijo iz takšne pristojbine. Da bi bila zadevna pristojbina učinkovita in sorazmerna, bi jo bilo treba izračunati na podlagi mejnih stroškov, povezanih z zastoji, in razlikovati glede na lokacijo, čas in kategorijo vozila. |
| --- | --- |

(37)

Zastoji v cestnem prometu, h katerim vsa motorna vozila prispevajo v različnih deležih, predstavljajo strošek v višini približno 1 % BDP. Velik del tega stroška se lahko pripiše medmestnim zastojem. Zato bi bilo treba omogočiti posebno pristojbino za zastoje, pri čemer se mora ta uporabljati tako za težke kot za lahke kategorije vozil. Države članice lahko ob upoštevanju potencialnega prispevka skupnih prevoznih sredstev, torej minibusov in avtobusov, k zmanjšanju zastojev ta prevozna sredstva izključijo iz takšne pristojbine. Da bi bila zadevna pristojbina učinkovita in sorazmerna, bi jo bilo treba izračunati na podlagi mejnih stroškov, povezanih z zastoji, in razlikovati glede na lokacijo, čas in kategorijo vozila.

| (38) | S cestnimi pristojbinami se lahko mobilizirajo sredstva, ki prispevajo k financiranju vzdrževanja in razvoja visokokakovostne prometne infrastrukture. Zato je od držav članic primerno zahtevati, da ustrezno poročajo o uporabi takšnih prihodkov. To bi moralo zlasti prispevati k odkrivanju morebitnih finančnih vrzeli in povečanju javne podpore zaračunavanju cestnih pristojbin. Zaradi preglednosti bi bilo ustrezno, da države članice uporabnikom cest razkrijejo nekatere informacije o cestninah in uporabninah, ki se zaračunavajo na njihovem ozemlju, kot so informacije v zvezi z uporabo prihodkov, ustvarjenih z uporabo Direktive 1999/62/ES, razlikovanjem infrastrukturnih pristojbin, pristojbinami za zunanje stroške in skupnimi prihodki iz pristojbin za zastoje po kategorijah vozil. |
| --- | --- |

(38)

S cestnimi pristojbinami se lahko mobilizirajo sredstva, ki prispevajo k financiranju vzdrževanja in razvoja visokokakovostne prometne infrastrukture. Zato je od držav članic primerno zahtevati, da ustrezno poročajo o uporabi takšnih prihodkov. To bi moralo zlasti prispevati k odkrivanju morebitnih finančnih vrzeli in povečanju javne podpore zaračunavanju cestnih pristojbin. Zaradi preglednosti bi bilo ustrezno, da države članice uporabnikom cest razkrijejo nekatere informacije o cestninah in uporabninah, ki se zaračunavajo na njihovem ozemlju, kot so informacije v zvezi z uporabo prihodkov, ustvarjenih z uporabo Direktive 1999/62/ES, razlikovanjem infrastrukturnih pristojbin, pristojbinami za zunanje stroške in skupnimi prihodki iz pristojbin za zastoje po kategorijah vozil.

| (39) | Pristojbine za zastoje bi morale sorazmerno odražati dejanske stroške, ki jih vsako vozilo povzroča neposredno drugim uporabnikom cest in posredno celotni družbi. Da ne bi nesorazmerno ovirale prostega pretoka ljudi in blaga, bi morale biti omejene na določene zneske, ki bi zajemali mejne družbene stroške, povezane z zastoji, blizu polne zmogljivosti, torej ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste. Iz enakega razloga se pristojbine za zastoje ne bi smele uporabljati v kombinaciji z infrastrukturno pristojbino, ki se zaradi zmanjšanja zastojev razlikuje glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas. Da bi se čim bolj povečal pozitiven učinek pristojbin za zastoje, bi bilo treba prihodke, ki jih ustvarijo, dodeliti projektom, ki odpravljajo razloge za zastoje. |
| --- | --- |

(39)

Pristojbine za zastoje bi morale sorazmerno odražati dejanske stroške, ki jih vsako vozilo povzroča neposredno drugim uporabnikom cest in posredno celotni družbi. Da ne bi nesorazmerno ovirale prostega pretoka ljudi in blaga, bi morale biti omejene na določene zneske, ki bi zajemali mejne družbene stroške, povezane z zastoji, blizu polne zmogljivosti, torej ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste. Iz enakega razloga se pristojbine za zastoje ne bi smele uporabljati v kombinaciji z infrastrukturno pristojbino, ki se zaradi zmanjšanja zastojev razlikuje glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas. Da bi se čim bolj povečal pozitiven učinek pristojbin za zastoje, bi bilo treba prihodke, ki jih ustvarijo, dodeliti projektom, ki odpravljajo razloge za zastoje.

| (40) | Ob upoštevanju dejstva, da so lahko ureditve iz obstoječih koncesijskih pogodb drugačne od ureditev iz te direktive, in zaradi zagotovitve finančne vzdržnosti teh pogodb je ustrezno zahtevati, da obstoječe koncesijske pogodbe izpolnjujejo zahtevo po razlikovanju infrastrukturne pristojbine šele, ko so bistveno spremenjene. |
| --- | --- |

(40)

Ob upoštevanju dejstva, da so lahko ureditve iz obstoječih koncesijskih pogodb drugačne od ureditev iz te direktive, in zaradi zagotovitve finančne vzdržnosti teh pogodb je ustrezno zahtevati, da obstoječe koncesijske pogodbe izpolnjujejo zahtevo po razlikovanju infrastrukturne pristojbine šele, ko so bistveno spremenjene.

| (41) | Pribitki, dodani infrastrukturni pristojbini, bi prav tako lahko koristno prispevali k reševanju težav, povezanih s precejšnjo okoljsko škodo ali zastoji, ki nastanejo zaradi uporabe nekaterih cest, ne le na gorskih območjih. Sedanjo omejitev, ki omejuje uporabo pribitkov na taka območja, bi bilo zato treba odpraviti. Če dve ali več držav članic zaračunava višje pribitke v istem koridorju, je treba upoštevati, da bi ti pribitki lahko imeli negativne posledice za druge države članice na istem koridorju. Da bi se preprečilo dvojno zaračunavanje pristojbin uporabnikom, se pribitki tudi ne bi smeli uporabljati na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje. V ta namen bi v izogib negativnim učinkom na gospodarski razvoj obrobnih regij in za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da zavrne načrte ali zahteva spremembo teh načrtov, ki jih predloži država članica glede dodatka pribitka k infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so redni zastoji oziroma na katerih uporaba vozil povzroča znatno okoljsko škodo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(41)

Pribitki, dodani infrastrukturni pristojbini, bi prav tako lahko koristno prispevali k reševanju težav, povezanih s precejšnjo okoljsko škodo ali zastoji, ki nastanejo zaradi uporabe nekaterih cest, ne le na gorskih območjih. Sedanjo omejitev, ki omejuje uporabo pribitkov na taka območja, bi bilo zato treba odpraviti. Če dve ali več držav članic zaračunava višje pribitke v istem koridorju, je treba upoštevati, da bi ti pribitki lahko imeli negativne posledice za druge države članice na istem koridorju. Da bi se preprečilo dvojno zaračunavanje pristojbin uporabnikom, se pribitki tudi ne bi smeli uporabljati na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje. V ta namen bi v izogib negativnim učinkom na gospodarski razvoj obrobnih regij in za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da zavrne načrte ali zahteva spremembo teh načrtov, ki jih predloži država članica glede dodatka pribitka k infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so redni zastoji oziroma na katerih uporaba vozil povzroča znatno okoljsko škodo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (42) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da sprejme izvedbene akte, v katerih določi referenčne emisije CO2 za podskupine težkih vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242. Komisija bi morala navesti podatke, ki so relevantni za takšne skupine vozil in objavljeni v poročilu iz člena 10 Uredbe (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Ob upoštevanju tega, da so izvedbena pooblastila, prenesena na Komisijo, omejena, pred sprejetjem izvedbenih aktov ni potreben nadzor odbora, sestavljenega iz predstavnikov držav članic. |
| --- | --- |

(42)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da sprejme izvedbene akte, v katerih določi referenčne emisije CO2 za podskupine težkih vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242. Komisija bi morala navesti podatke, ki so relevantni za takšne skupine vozil in objavljeni v poročilu iz člena 10 Uredbe (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Ob upoštevanju tega, da so izvedbena pooblastila, prenesena na Komisijo, omejena, pred sprejetjem izvedbenih aktov ni potreben nadzor odbora, sestavljenega iz predstavnikov držav članic.

| (43) | Kadar država članica uvede sistem zaračunavanje cestnih pristojbin, lahko dodeljena povračila v določenih primerih privedejo do diskriminacije uporabnikov cest nerezidentov. Možnost, da se dodeli povračilo, bi zato morala biti omejena na primere cestnin in ne bi smela biti več na voljo v primeru uporabnin. |
| --- | --- |

(43)

Kadar država članica uvede sistem zaračunavanje cestnih pristojbin, lahko dodeljena povračila v določenih primerih privedejo do diskriminacije uporabnikov cest nerezidentov. Možnost, da se dodeli povračilo, bi zato morala biti omejena na primere cestnin in ne bi smela biti več na voljo v primeru uporabnin.

| (44) | Da bi se izkoristile morebitne sinergije med uporabljenimi sistemi zaračunavanja cestnih pristojbin in znižali obratovalni stroški, bi morala biti Komisija v celoti vključena v sodelovanje med državami članicami, ki nameravajo uvesti skupne sheme zaračunavanja cestnih pristojbin. |
| --- | --- |

(44)

Da bi se izkoristile morebitne sinergije med uporabljenimi sistemi zaračunavanja cestnih pristojbin in znižali obratovalni stroški, bi morala biti Komisija v celoti vključena v sodelovanje med državami članicami, ki nameravajo uvesti skupne sheme zaračunavanja cestnih pristojbin.

| (45) | Državam članicam je treba omogočiti financiranje gradnje, delovanja, vzdrževanja in razvoja naprav, ki zagotavljajo energijo ali gorivo nizkoemisijskim in brezemisijskim vozilom, da se olajša elektrifikacija cest. Zlasti kadar namerava država članica financirati te električne naprave neodvisno od financiranja cestne infrastrukture, ta direktiva tej državi članici ne bi smela preprečevati zaračunavanja pristojbin za uporabo takšnih naprav. |
| --- | --- |

(45)

Državam članicam je treba omogočiti financiranje gradnje, delovanja, vzdrževanja in razvoja naprav, ki zagotavljajo energijo ali gorivo nizkoemisijskim in brezemisijskim vozilom, da se olajša elektrifikacija cest. Zlasti kadar namerava država članica financirati te električne naprave neodvisno od financiranja cestne infrastrukture, ta direktiva tej državi članici ne bi smela preprečevati zaračunavanja pristojbin za uporabo takšnih naprav.

| (46) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti, da se nacionalne pristojbine, ki se zaračunavajo vozilom za uporabo določene infrastrukture, uporabljajo v celovitem okviru, ki zagotavlja enako obravnavanje v vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave cestnega prometa in težav, ki naj bi jih obravnavala ta direktiva, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(46)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti, da se nacionalne pristojbine, ki se zaračunavajo vozilom za uporabo določene infrastrukture, uporabljajo v celovitem okviru, ki zagotavlja enako obravnavanje v vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave cestnega prometa in težav, ki naj bi jih obravnavala ta direktiva, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (47) | Zagotoviti je treba, da pristojbine za zunanje stroške še naprej čim natančneje odražajo stroške onesnaženja zraka, hrupa in podnebnih sprememb, ki jih povzročajo težka vozila, ne da bi pri tem shema zaračunavanja pristojbin postala pretirano zapletena, da se spodbudi uporaba vozil z najučinkovitejšo porabo goriva in da spodbude ostanejo učinkovite, razlikovanje cestnih pristojbin pa posodobljeno. |
| --- | --- |

(47)

Zagotoviti je treba, da pristojbine za zunanje stroške še naprej čim natančneje odražajo stroške onesnaženja zraka, hrupa in podnebnih sprememb, ki jih povzročajo težka vozila, ne da bi pri tem shema zaračunavanja pristojbin postala pretirano zapletena, da se spodbudi uporaba vozil z najučinkovitejšo porabo goriva in da spodbude ostanejo učinkovite, razlikovanje cestnih pristojbin pa posodobljeno.

| (48) | Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte za prilagoditev referenčnih vrednosti za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške iz prilog IIIb in IIIc k Direktivi 1999/62/ES znanstvenemu in tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(48)

Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte za prilagoditev referenčnih vrednosti za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške iz prilog IIIb in IIIc k Direktivi 1999/62/ES znanstvenemu in tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (49) | Direktive 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(49)

Direktive 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 1999/62/ES

Direktiva 1999/62/ES se spremeni:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o zaračunavanju pristojbin vozilom za uporabo cestne infrastrukture“; |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o zaračunavanju pristojbin vozilom za uporabo cestne infrastrukture“;

| (2) | člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 1

  1.   Ta direktiva se uporablja za:


  (a) | davke na vozila, uvedene za težka tovorna vozila; |
| --- | --- | --- |

(2)

člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 1

1.   Ta direktiva se uporablja za:

(a)

davke na vozila, uvedene za težka tovorna vozila;

| (b) | cestnine in uporabnine, uvedene za vozila. |
| --- | --- |

(b)

cestnine in uporabnine, uvedene za vozila.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za vozila, ki se uporabljajo izključno na neevropskih ozemljih držav članic.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za vozila, ki so registrirana na Kanarskih otokih, v Ceuti in Melilli, na Azorih ali Madeiri, ki opravljajo prevoze samo na teh ozemljih ali med njimi in celinskim delom Španije oziroma Portugalske.

Člen 2

1.   V tej direktivi:

| (1) | ‚vseevropsko cestno omrežje‘ pomeni infrastrukturo za cestni promet iz poglavja II, oddelek 3, Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*), kakor je prikazana na zemljevidih v Prilogi I k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(1)

‚vseevropsko cestno omrežje‘ pomeni infrastrukturo za cestni promet iz poglavja II, oddelek 3, Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*), kakor je prikazana na zemljevidih v Prilogi I k navedeni uredbi;

| (2) | ‚jedrno vseevropsko prometno omrežje‘ pomeni prometno infrastrukturo, opredeljeno v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(2)

‚jedrno vseevropsko prometno omrežje‘ pomeni prometno infrastrukturo, opredeljeno v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (3) | ‚stroški gradnje‘ pomeni stroške, povezane z gradnjo, vključno, kadar je to primerno, s stroški financiranja enega od naslednjih:


  (a) | nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi konstrukcijskimi popravili; |
| --- | --- | --- |

(3)

‚stroški gradnje‘ pomeni stroške, povezane z gradnjo, vključno, kadar je to primerno, s stroški financiranja enega od naslednjih:

(a)

nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi konstrukcijskimi popravili;

| (b) | infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi konstrukcijskimi popravili, ki je bila dokončana največ 30 let pred 10. junijem 2008, če so bile cestninske ureditve do 10. junija 2008 že uvedene, ali največ 30 let pred vzpostavitvijo novih cestninskih ureditev, uvedenih po 10. juniju 2008, ali |
| --- | --- |

(b)

infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi konstrukcijskimi popravili, ki je bila dokončana največ 30 let pred 10. junijem 2008, če so bile cestninske ureditve do 10. junija 2008 že uvedene, ali največ 30 let pred vzpostavitvijo novih cestninskih ureditev, uvedenih po 10. juniju 2008, ali

| (c) | infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, ki je bila dokončana pred roki iz točke (b), kadar:


  (i) | je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki so začeli veljati pred 10. junijem 2008, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, ki je bila dokončana pred roki iz točke (b), kadar:

(i)

je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki so začeli veljati pred 10. junijem 2008, ali

| (ii) | lahko država članica izkaže, da je bil pogoj za izgradnjo zadevne infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let; |
| --- | --- |

(ii)

lahko država članica izkaže, da je bil pogoj za izgradnjo zadevne infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let;

| (4) | ‚stroški financiranja‘ pomeni obresti na posojila in donosnost lastniškega kapitala delničarjev; |
| --- | --- |

(4)

‚stroški financiranja‘ pomeni obresti na posojila in donosnost lastniškega kapitala delničarjev;

| (5) | ‚večja konstrukcijska popravila‘ pomeni konstrukcijska popravila, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, zlasti kadar so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami vozišča ali drugimi gradbenimi deli; |
| --- | --- |

(5)

‚večja konstrukcijska popravila‘ pomeni konstrukcijska popravila, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, zlasti kadar so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami vozišča ali drugimi gradbenimi deli;

| (6) | ‚avtocesta‘ pomeni cesto, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil in nima neposrednega dostopa do sosednjih zemljišč ter izpolnjuje naslednja merila:


  (a) | ima, razen na posameznih odsekih ali začasno, dva vozna pasova za obe smeri prometa, ločena bodisi z vmesnim ločilnim pasom, ki ni namenjen prometu, bodisi izjemoma na drugačen način; |
| --- | --- | --- |

(6)

‚avtocesta‘ pomeni cesto, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil in nima neposrednega dostopa do sosednjih zemljišč ter izpolnjuje naslednja merila:

(a)

ima, razen na posameznih odsekih ali začasno, dva vozna pasova za obe smeri prometa, ločena bodisi z vmesnim ločilnim pasom, ki ni namenjen prometu, bodisi izjemoma na drugačen način;

| (b) | v isti višini ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti in |
| --- | --- |

(b)

v isti višini ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti in

| (c) | je posebej označena kot avtocesta; |
| --- | --- |

(c)

je posebej označena kot avtocesta;

| (7) | ‚cestnina‘ pomeni znesek, ki se plača v zvezi z vozilom na podlagi razdalje, prevožene po določeni infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila, s plačilom katerega to vozilo pridobi pravico do uporabe infrastrukture, sestoji pa iz ene ali več naslednjih pristojbin:


  (a) | infrastrukturne pristojbine; |
| --- | --- | --- |

(7)

‚cestnina‘ pomeni znesek, ki se plača v zvezi z vozilom na podlagi razdalje, prevožene po določeni infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila, s plačilom katerega to vozilo pridobi pravico do uporabe infrastrukture, sestoji pa iz ene ali več naslednjih pristojbin:

(a)

infrastrukturne pristojbine;

| (b) | pristojbine za zastoje ali |
| --- | --- |

(b)

pristojbine za zastoje ali

| (c) | pristojbine za zunanje stroške; |
| --- | --- |

(c)

pristojbine za zunanje stroške;

| (8) | ‚infrastrukturna pristojbina‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov gradnje, vzdrževanja, obratovanja in razvoja v zvezi z infrastrukturo, ki jih ima država članica; |
| --- | --- |

(8)

‚infrastrukturna pristojbina‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov gradnje, vzdrževanja, obratovanja in razvoja v zvezi z infrastrukturo, ki jih ima država članica;

| (9) | ‚pristojbina za zunanje stroške‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov v zvezi z enim ali več od naslednjega:


  (a) | onesnaževanjem zraka zaradi prometa; |
| --- | --- | --- |

(9)

‚pristojbina za zunanje stroške‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov v zvezi z enim ali več od naslednjega:

(a)

onesnaževanjem zraka zaradi prometa;

| (b) | obremenitvami s hrupom zaradi prometa ali |
| --- | --- |

(b)

obremenitvami s hrupom zaradi prometa ali

| (c) | emisijami CO2 zaradi prometa; |
| --- | --- |

(c)

emisijami CO2 zaradi prometa;

| (10) | ‚stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa‘ pomeni stroške škode za zdravje ljudi in okoljske škode, ki jo je povzročil izpust trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so NOx in hlapne organske spojine, med delovanjem vozila; |
| --- | --- |

(10)

‚stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa‘ pomeni stroške škode za zdravje ljudi in okoljske škode, ki jo je povzročil izpust trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so NOx in hlapne organske spojine, med delovanjem vozila;

| (11) | ‚stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa‘ pomeni stroške škode za zdravje ljudi in okoljske škode, ki jo je povzročil hrup, ki so ga oddala vozila ali ga je ustvaril njihov stik s površino vozišča; |
| --- | --- |

(11)

‚stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa‘ pomeni stroške škode za zdravje ljudi in okoljske škode, ki jo je povzročil hrup, ki so ga oddala vozila ali ga je ustvaril njihov stik s površino vozišča;

| (12) | ‚stroški emisij CO2 zaradi prometa‘ pomeni stroške škode, ki jo je povzročil izpust CO2 med delovanjem vozila; |
| --- | --- |

(12)

‚stroški emisij CO2 zaradi prometa‘ pomeni stroške škode, ki jo je povzročil izpust CO2 med delovanjem vozila;

| (13) | ‚zastoj‘ pomeni stanje, ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste ali jo preseže; |
| --- | --- |

(13)

‚zastoj‘ pomeni stanje, ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste ali jo preseže;

| (14) | ‚pristojbina za zastoje‘ pomeni pristojbino, ki se za vozila zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z zastoji in za zmanjšanje zastojev; |
| --- | --- |

(14)

‚pristojbina za zastoje‘ pomeni pristojbino, ki se za vozila zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z zastoji in za zmanjšanje zastojev;

| (15) | ‚ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina‘ pomeni skupne prihodke iz infrastrukturnih pristojbin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov težkih vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine; |
| --- | --- |

(15)

‚ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina‘ pomeni skupne prihodke iz infrastrukturnih pristojbin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov težkih vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine;

| (16) | ‚uporabnina‘ pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastrukture iz člena 7(1) in (2); |
| --- | --- |

(16)

‚uporabnina‘ pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastrukture iz člena 7(1) in (2);

| (17) | ‚vozilo‘ pomeni motorno vozilo z vsaj štirimi kolesi ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz potnikov ali blaga po cesti; |
| --- | --- |

(17)

‚vozilo‘ pomeni motorno vozilo z vsaj štirimi kolesi ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz potnikov ali blaga po cesti;

| (18) | ‚težko vozilo‘ pomeni vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(18)

‚težko vozilo‘ pomeni vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa presega 3,5 tone;

| (19) | ‚težko tovorno vozilo‘ pomeni težko vozilo, namenjeno za prevoz blaga; |
| --- | --- |

(19)

‚težko tovorno vozilo‘ pomeni težko vozilo, namenjeno za prevoz blaga;

| (20) | ‚avtobus‘ pomeni težko vozilo, namenjeno za prevoz več kot osmih potnikov poleg voznika; |
| --- | --- |

(20)

‚avtobus‘ pomeni težko vozilo, namenjeno za prevoz več kot osmih potnikov poleg voznika;

| (21) | ‚lahko vozilo‘ pomeni vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa ne presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(21)

‚lahko vozilo‘ pomeni vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa ne presega 3,5 tone;

| (22) | ‚osebni avtomobil‘ pomeni lahko vozilo, namenjeno za prevoz največ osmih potnikov poleg voznika; |
| --- | --- |

(22)

‚osebni avtomobil‘ pomeni lahko vozilo, namenjeno za prevoz največ osmih potnikov poleg voznika;

| (23) | ‚vozilo zgodovinskega pomena‘ pomeni vozilo zgodovinskega pomena, kot je opredeljeno v členu 3, točka 7, Direktive 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta (**); |
| --- | --- |

(23)

‚vozilo zgodovinskega pomena‘ pomeni vozilo zgodovinskega pomena, kot je opredeljeno v členu 3, točka 7, Direktive 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta (**);

| (24) | ‚minibus‘ pomeni lahko vozilo, namenjeno prevozu več kot osmih potnikov poleg voznika; |
| --- | --- |

(24)

‚minibus‘ pomeni lahko vozilo, namenjeno prevozu več kot osmih potnikov poleg voznika;

| (25) | ‚bivalno vozilo‘ pomeni vozilo z bivalnim prostorom, ki vsebuje sedeže in mizo, ležišča, ki so bodisi ločena bodisi se lahko sestavijo iz sedežev, opremo za kuhanje in opremo za hrambo; |
| --- | --- |

(25)

‚bivalno vozilo‘ pomeni vozilo z bivalnim prostorom, ki vsebuje sedeže in mizo, ležišča, ki so bodisi ločena bodisi se lahko sestavijo iz sedežev, opremo za kuhanje in opremo za hrambo;

| (26) | ‚lahko gospodarsko vozilo‘ pomeni lahko vozilo, namenjeno za prevoz blaga; |
| --- | --- |

(26)

‚lahko gospodarsko vozilo‘ pomeni lahko vozilo, namenjeno za prevoz blaga;

| (27) | ‚furgon‘ pomeni lahko vozilo v smislu dela C, točka 4.2, Priloge I k Uredbi (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (***); |
| --- | --- |

(27)

‚furgon‘ pomeni lahko vozilo v smislu dela C, točka 4.2, Priloge I k Uredbi (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (***);

| (28) | ‚emisije CO2‘ iz težkega vozila pomeni njegove specifične emisije CO2 iz točke 2.3 njegovega opisnega lista za stranke, kot je opredeljen v delu II Priloge IV k Uredbi Komisije (EU) 2017/2400 (****); |
| --- | --- |

(28)

‚emisije CO2‘ iz težkega vozila pomeni njegove specifične emisije CO2 iz točke 2.3 njegovega opisnega lista za stranke, kot je opredeljen v delu II Priloge IV k Uredbi Komisije (EU) 2017/2400 (****);

| (29) | ‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni:


  (a) | brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (*****), ali |
| --- | --- | --- |

(29)

‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni:

(a)

brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (*****), ali

| (b) | vsak osebni avtomobil, minibus ali lahko gospodarsko vozilo brez motorja z notranjim zgorevanjem; |
| --- | --- |

(b)

vsak osebni avtomobil, minibus ali lahko gospodarsko vozilo brez motorja z notranjim zgorevanjem;

| (30) | ‚nizkoemisijsko težko vozilo‘ pomeni:


  (a) | nizkoemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242, ali |
| --- | --- | --- |

(30)

‚nizkoemisijsko težko vozilo‘ pomeni:

(a)

nizkoemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242, ali

| (b) | težko vozilo, ki ni zajeto v členu 2(1), točke (a) do (d), navedene uredbe, katerega emisije CO2 so nižje od 50 % referenčnih emisij CO2 njegove skupine vozil, razen brezemisijsko vozilo; |
| --- | --- |

(b)

težko vozilo, ki ni zajeto v členu 2(1), točke (a) do (d), navedene uredbe, katerega emisije CO2 so nižje od 50 % referenčnih emisij CO2 njegove skupine vozil, razen brezemisijsko vozilo;

| (31) | ‚prevoznik‘ pomeni vsako podjetje, ki prevaža blago ali potnike po cesti; |
| --- | --- |

(31)

‚prevoznik‘ pomeni vsako podjetje, ki prevaža blago ali potnike po cesti;

| (32) | ,vozilo emisijskega razreda ‚Euro 0‘, ‚Euro I‘, ‚Euro II‘, ‚Euro III‘, ‚Euro IV‘, ‚Euro V‘, ‚EEV‘ in ‚Euro VI" pomeni težko vozilo, ki je skladno z mejnimi emisijskimi vrednostmi iz Priloge 0; |
| --- | --- |

(32)

,vozilo emisijskega razreda ‚Euro 0‘, ‚Euro I‘, ‚Euro II‘, ‚Euro III‘, ‚Euro IV‘, ‚Euro V‘, ‚EEV‘ in ‚Euro VI" pomeni težko vozilo, ki je skladno z mejnimi emisijskimi vrednostmi iz Priloge 0;

| (33) | ‚tip težkega vozila‘ pomeni kategorijo, v katero spada težko vozilo glede na število osi, dimenzije ali maso ali glede na druge dejavnike klasifikacije vozila, ki odražajo povzročeno škodo cestam, kot je sistem klasifikacije glede na povzročanje škode cestam iz Priloge IV, pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, ki so navedene v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali so razpoznavne na pogled; |
| --- | --- |

(33)

‚tip težkega vozila‘ pomeni kategorijo, v katero spada težko vozilo glede na število osi, dimenzije ali maso ali glede na druge dejavnike klasifikacije vozila, ki odražajo povzročeno škodo cestam, kot je sistem klasifikacije glede na povzročanje škode cestam iz Priloge IV, pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, ki so navedene v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali so razpoznavne na pogled;

| (34) | ‚podskupina vozil‘ pomeni podskupino vozil, kot je opredeljena v členu 3, točka 8, Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(34)

‚podskupina vozil‘ pomeni podskupino vozil, kot je opredeljena v členu 3, točka 8, Uredbe (EU) 2019/1242;

| (35) | ‚skupina vozil‘ pomeni razvrstitev vozil iz tabele 1 v Prilogi I k Uredbi (EU) 2017/2400; |
| --- | --- |

(35)

‚skupina vozil‘ pomeni razvrstitev vozil iz tabele 1 v Prilogi I k Uredbi (EU) 2017/2400;

| (36) | ‚poročevalsko obdobje leta Y‘ pomeni poročevalsko obdobje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 3, Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(36)

‚poročevalsko obdobje leta Y‘ pomeni poročevalsko obdobje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 3, Uredbe (EU) 2019/1242;

| (37) | ‚krivulja zmanjševanja emisij‘ za poročevalsko obdobje leta Y in podskupino vozil (sg), in sicer ETY,sg, pomeni zmnožek letnega faktorja zmanjševanja emisij CO2 (R-ETY) in referenčnih emisij CO2 (rCO2sg) podskupine (sg), in sicer ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; za leta Y ≤ 2030, sta R-ETY in rCO2sg oba določena v skladu s točko 5.1 Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1242; za leta Y > 2030 je R-ETY 0,70; rCO2sg, kot je prilagojen z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2019/1242, se uporablja za poročevalska obdobja, ki se začnejo po zadevnih datumih začetka uporabe navedenih delegiranih aktov; |
| --- | --- |

(37)

‚krivulja zmanjševanja emisij‘ za poročevalsko obdobje leta Y in podskupino vozil (sg), in sicer ETY,sg, pomeni zmnožek letnega faktorja zmanjševanja emisij CO2 (R-ETY) in referenčnih emisij CO2 (rCO2sg) podskupine (sg), in sicer ETY,sg = R-ETY x rCO2sg; za leta Y ≤ 2030, sta R-ETY in rCO2sg oba določena v skladu s točko 5.1 Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1242; za leta Y > 2030 je R-ETY 0,70; rCO2sg, kot je prilagojen z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2019/1242, se uporablja za poročevalska obdobja, ki se začnejo po zadevnih datumih začetka uporabe navedenih delegiranih aktov;

| (38) | ‚referenčne emisije CO2 skupine vozil‘ pomeni:


  (a) | za vozila, ki jih zajema Uredba (EU) 2019/1242, znesek, izračunan v skladu s formulo iz točke 3 Priloge I k navedeni uredbi; |
| --- | --- | --- |

(38)

‚referenčne emisije CO2 skupine vozil‘ pomeni:

(a)

za vozila, ki jih zajema Uredba (EU) 2019/1242, znesek, izračunan v skladu s formulo iz točke 3 Priloge I k navedeni uredbi;

| (b) | za vozila, ki jih ne zajema Uredba (EU) 2019/1242, povprečno vrednost vseh emisij CO2 iz vozil v tej skupini vozil, sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta (******) za prvo poročevalsko obdobje, ki se začne po dnevu, ko se v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/2400 prepove registracija, prodaja ali začetek uporabe vozil iz te skupine vozil, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz člena 9 Uredbe (EU) 2017/2400; |
| --- | --- |

(b)

za vozila, ki jih ne zajema Uredba (EU) 2019/1242, povprečno vrednost vseh emisij CO2 iz vozil v tej skupini vozil, sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta (******) za prvo poročevalsko obdobje, ki se začne po dnevu, ko se v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/2400 prepove registracija, prodaja ali začetek uporabe vozil iz te skupine vozil, ki ne izpolnjujejo obveznosti iz člena 9 Uredbe (EU) 2017/2400;

| (39) | ‚koncesijska pogodba‘ pomeni koncesijo za gradnje ali koncesijo za storitve, kot sta opredeljeni v členu 5, točka 1(a) ali (b), Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*******); |
| --- | --- |

(39)

‚koncesijska pogodba‘ pomeni koncesijo za gradnje ali koncesijo za storitve, kot sta opredeljeni v členu 5, točka 1(a) ali (b), Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*******);

| (40) | ‚koncesijska cestnina‘ pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo; |
| --- | --- |

(40)

‚koncesijska cestnina‘ pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo;

| (41) | ‚bistveno spremenjena cestninska ureditev ali ureditev zaračunavanja pristojbin‘ pomeni cestninsko ureditev ali ureditev zaračunavanja pristojbin, pri kateri se zaradi spremembe stopenj pričakuje povečanje prihodkov nad 10 % v primerjavi s prejšnjim obračunskim letom, brez upoštevanja učinka povečanja prometa in po popravku za stopnjo inflacije, ki se meri s spremembami v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat). |
| --- | --- |

(41)

‚bistveno spremenjena cestninska ureditev ali ureditev zaračunavanja pristojbin‘ pomeni cestninsko ureditev ali ureditev zaračunavanja pristojbin, pri kateri se zaradi spremembe stopenj pričakuje povečanje prihodkov nad 10 % v primerjavi s prejšnjim obračunskim letom, brez upoštevanja učinka povečanja prometa in po popravku za stopnjo inflacije, ki se meri s spremembami v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat).

2.   Za namene odstavka 1, točka 2:

| (a) | v vsakem primeru delež stroškov gradnje, ki jih je treba upoštevati, na dan 10. junija 2008 oziroma na dan uvedbe nove cestninske ureditve, kadar je ta poznejši, ne presega deleža preostale tedaj pričakovane življenjske dobe delov infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

v vsakem primeru delež stroškov gradnje, ki jih je treba upoštevati, na dan 10. junija 2008 oziroma na dan uvedbe nove cestninske ureditve, kadar je ta poznejši, ne presega deleža preostale tedaj pričakovane življenjske dobe delov infrastrukture;

| (b) | stroški infrastrukture ali stroški izboljšav infrastrukture lahko vključujejo kakršne koli posebne izdatke za zmanjšanje hrupa, uvedbo inovativnih tehnologij ali izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dejanska plačila, ki jih je izvedel upravljavec infrastrukture na podlagi objektivnih okoljskih vidikov, na primer zaradi zaščite pred onesnaževanjem tal. |
| --- | --- |

(b)

stroški infrastrukture ali stroški izboljšav infrastrukture lahko vključujejo kakršne koli posebne izdatke za zmanjšanje hrupa, uvedbo inovativnih tehnologij ali izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dejanska plačila, ki jih je izvedel upravljavec infrastrukture na podlagi objektivnih okoljskih vidikov, na primer zaradi zaščite pred onesnaževanjem tal.

3.   Brez poseganja v člen 7da(3) lahko države članice bivalno vozilo obravnavajo kot avtobus ali osebni avtomobil.

(*)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 348, 20.12.2013, str. 1)."

*

(**)  Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51)."

**

(***)  Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1)."

***

(****)  Uredba Komisije (EU) 2017/2400 z dne 12. decembra 2017 o izvajanju Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve emisij CO2 in porabe goriva pri težkih vozilih ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Komisije (EU) št. 582/2011 (UL L 349, 29.12.2017, str. 1)."

****

2

(*****)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202)."

*****

2

(******)  Uredba (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremljanju emisij CO2 in porabe goriva pri novih težkih vozilih ter o poročanju o njih (UL L 173, 9.7.2018, str. 1)."

******

2

(*******)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).“;"

*******

| (3) | člena 7 in 7a se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 7

  1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov 4 do 14 tega člena ter členov 7a do 7k.


  2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s PDEU zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 4 in 5 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).


  3.   Brez poseganja v druge določbe te direktive se lahko neodvisno druga od druge uvedejo ali ohranijo cestnine in uporabnine za različne kategorije vozil, kot so težka vozila, težka tovorna vozila, avtobusi, lahka vozila, lahka gospodarska vozila, minibusi in osebni avtomobili. Kadar pa države članice zaračunavajo pristojbine za osebne avtomobile, jih zaračunavajo tudi za lahka gospodarska vozila.


  4.   Države članice ne smejo za nobeno kategorijo vozil hkrati uvesti cestnine in uporabnine za uporabo enega cestnega odseka. Vendar lahko država članica, ki na svojem omrežju uvede uporabnino, uvede tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.
  Države članice se lahko odločijo, da za navedene cestnine za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov ne uporabljajo člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2), kadar je izpolnjen eden ali oba od naslednjih pogojev:


  (a) | uporaba člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2) za uvedbo takšne diferenciacije pri zadevnem cestninskem sistemu ne bi bila tehnično izvedljiva; |
| --- | --- | --- |

(3)

člena 7 in 7a se nadomestita z naslednjim:

„Člen 7

1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov 4 do 14 tega člena ter členov 7a do 7k.

2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s PDEU zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 4 in 5 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).

3.   Brez poseganja v druge določbe te direktive se lahko neodvisno druga od druge uvedejo ali ohranijo cestnine in uporabnine za različne kategorije vozil, kot so težka vozila, težka tovorna vozila, avtobusi, lahka vozila, lahka gospodarska vozila, minibusi in osebni avtomobili. Kadar pa države članice zaračunavajo pristojbine za osebne avtomobile, jih zaračunavajo tudi za lahka gospodarska vozila.

4.   Države članice ne smejo za nobeno kategorijo vozil hkrati uvesti cestnine in uporabnine za uporabo enega cestnega odseka. Vendar lahko država članica, ki na svojem omrežju uvede uporabnino, uvede tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.

Države članice se lahko odločijo, da za navedene cestnine za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov ne uporabljajo člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2), kadar je izpolnjen eden ali oba od naslednjih pogojev:

(a)

uporaba člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2) za uvedbo takšne diferenciacije pri zadevnem cestninskem sistemu ne bi bila tehnično izvedljiva;

| (b) | uporaba člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2) bi vodila v preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje. |
| --- | --- |

(b)

uporaba člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2) bi vodila v preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje.

Država članica, ki se odloči, da v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka ne uporablja člena 7ca(3), člena 7ga(1) in člena 7gb(2), o svoji odločitvi uradno obvesti Komisijo.

5.   Cestnine in uporabnine ne smejo neposredno ali posredno diskriminirati glede na:

| (a) | državljanstvo uporabnika cest; |
| --- | --- |

(a)

državljanstvo uporabnika cest;

| (b) | državo članico ali tretjo državo sedeža prevoznika; |
| --- | --- |

(b)

državo članico ali tretjo državo sedeža prevoznika;

| (c) | državo članico ali tretjo državo registracije vozila ali |
| --- | --- |

(c)

državo članico ali tretjo državo registracije vozila ali

| (d) | glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza. |
| --- | --- |

(d)

glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.

6.   Države članice lahko določijo znižane cestnine ali uporabnine za določene cestne odseke ali določene cestne odseke popolnoma izključijo iz zaračunavanja cestnih pristojbin, zlasti kadar je intenzivnost prometa nizka na redko poseljenih območjih.

7.   V primeru cestne infrastrukture, ki je zajeta s koncesijskimi pogodbami, kadar je bila pogodba podpisana pred 24. marcem 2022 ali so bile ponudbe ali odgovori na povabila za pogajanja v okviru postopka s pogajanji prejeti na podlagi postopka javnega naročanja pred 24. marcem 2022, se lahko države članice odločijo, da za cestnine in uporabnine na tej infrastrukturi ne uporabljajo člena 7ca(3), člena 7g(1) in (2), člena 7ga ter člena 7gb, dokler se ne podaljša koncesijska pogodba ali bistveno spremeni cestninska ureditev ali ureditev zaračunavanja pristojbin.

8.   Odstavek 7 se uporablja tudi za dolgoročne pogodbe, sklenjene med javnim in nejavnim subjektom, podpisane pred 24. marcem 2022, za izvedbo gradnje in/ali upravljanje storitev, razen za izvedbo gradnje, ki ne vključuje prenosa tveganja v zvezi s povpraševanjem.

9.   Države članice lahko določijo znižane cestnine ali uporabnine ali izvzetja iz obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za:

| (a) | težka vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografov na podlagi Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*); |
| --- | --- |

(a)

težka vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografov na podlagi Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*);

| (b) | težka tovorna vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 3,5 tone in ne presega 7,5 tone, ki se uporabljajo za prevoz materialov, opreme ali strojev, ki jih voznik uporablja pri svojem delu, ali za dostavo blaga, proizvedenega v okviru obrtne dejavnosti, če se prevoz ne opravlja za najem ali plačilo; |
| --- | --- |

(b)

težka tovorna vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 3,5 tone in ne presega 7,5 tone, ki se uporabljajo za prevoz materialov, opreme ali strojev, ki jih voznik uporablja pri svojem delu, ali za dostavo blaga, proizvedenega v okviru obrtne dejavnosti, če se prevoz ne opravlja za najem ali plačilo;

| (c) | vsako vozilo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 6(2), točki (a) in (b), ali vsako vozilo, ki ga uporablja invalid ali je v njegovi lasti, ter |
| --- | --- |

(c)

vsako vozilo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 6(2), točki (a) in (b), ali vsako vozilo, ki ga uporablja invalid ali je v njegovi lasti, ter

| (d) | brezemisijska vozila z največjo tehnično dovoljeno maso do 4,25 tone. |
| --- | --- |

(d)

brezemisijska vozila z največjo tehnično dovoljeno maso do 4,25 tone.

10.   Države članice od 25. marca 2030 ne zaračunavajo uporabnin za težka vozila v jedrnem vseevropskem prometnem omrežju.

11.   Z odstopanjem od odstavka 10 lahko države članice v zaračunavajo uporabnine za težka vozila na odsekih jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, vendar samo v ustrezno utemeljenih primerih, kadar bi zaračunavanje cestnine:

| (a) | vključevalo nesorazmerne upravne, naložbene in obratovalne stroške v primerjavi s pričakovanimi prihodki ali koristmi, ki bi jih takšna cestnina ustvarila, na primer zaradi omejene dolžine zadevnih cestnih odsekov ali razmeroma nizke gostote prebivalstva ali razmeroma majhnega prometa, ali |
| --- | --- |

(a)

vključevalo nesorazmerne upravne, naložbene in obratovalne stroške v primerjavi s pričakovanimi prihodki ali koristmi, ki bi jih takšna cestnina ustvarila, na primer zaradi omejene dolžine zadevnih cestnih odsekov ali razmeroma nizke gostote prebivalstva ali razmeroma majhnega prometa, ali

| (b) | povzročilo preusmeritev prometa z negativnimi posledicami za varnost v cestnem prometu ali javno zdravje.
  Pred začetkom zaračunavanja teh uporabnin države članice uradno obvestijo Komisijo o tej svoji nameri. V to uradno obvestilo se vključijo razlogi, ki v skladu s prvim pododstavkom utemeljujejo zaračunavanje uporabnine na podlagi objektivnih meril ter jasnih informacij o vozilih in cestnih odsekih, za katere se zaračunava uporabnina.
  Države članice lahko predložijo eno samo uradno obvestilo za več cestnih odsekov, za katere veljajo izvzetja, pod pogojem, da je utemeljitev vključena za vsak odsek. |
| --- | --- |

(b)

povzročilo preusmeritev prometa z negativnimi posledicami za varnost v cestnem prometu ali javno zdravje.

Pred začetkom zaračunavanja teh uporabnin države članice uradno obvestijo Komisijo o tej svoji nameri. V to uradno obvestilo se vključijo razlogi, ki v skladu s prvim pododstavkom utemeljujejo zaračunavanje uporabnine na podlagi objektivnih meril ter jasnih informacij o vozilih in cestnih odsekih, za katere se zaračunava uporabnina.

Države članice lahko predložijo eno samo uradno obvestilo za več cestnih odsekov, za katere veljajo izvzetja, pod pogojem, da je utemeljitev vključena za vsak odsek.

12.   Kadar države članice uporabljajo skupni sistem za uporabnine v skladu s členom 8, te države članice prilagodijo skupni sistem ali ga prenehajo uporabljati do 25. marca 2032.

13.   Država članica se lahko do 25. marca 2027 odloči, da bo v primeru težkih tovornih vozil zaračunavala cestnine ali uporabnine samo za težka tovorna vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa ni manjša od 12 ton, kadar meni, da bi zaračunavanje cestnin ali uporabnin za težka tovorna vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa je manjša od 12 ton:

| (a) | imelo znatne negativne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje, zdravje ali varnost v prometu zaradi preusmeritve prometa; |
| --- | --- |

(a)

imelo znatne negativne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje, zdravje ali varnost v prometu zaradi preusmeritve prometa;

| (b) | povzročilo upravne stroške, ki bi bili za več kot 15 % višji od dodatnega prihodka, ki izhaja iz navedene razširitve, ali |
| --- | --- |

(b)

povzročilo upravne stroške, ki bi bili za več kot 15 % višji od dodatnega prihodka, ki izhaja iz navedene razširitve, ali

| (c) | zadevalo kategorijo vozil, ki ne povzroči več kot 10 % infrastrukturnih stroškov, ki se lahko zaračunavajo.
  Države članice, ki se odločijo za zaračunavanje cestnine ali uporabnine ali obojega samo za težka tovorna vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa ni manjša od 12 ton, obvestijo Komisijo o svoji odločitvi, skupaj z razlogi, na katerih temelji. |
| --- | --- |

(c)

zadevalo kategorijo vozil, ki ne povzroči več kot 10 % infrastrukturnih stroškov, ki se lahko zaračunavajo.

Države članice, ki se odločijo za zaračunavanje cestnine ali uporabnine ali obojega samo za težka tovorna vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa ni manjša od 12 ton, obvestijo Komisijo o svoji odločitvi, skupaj z razlogi, na katerih temelji.

14.   Kadar se cestnine zaračunavajo za vsa težka vozila, se lahko države članice odločijo, da od avtobusov in bivalnih vozil oziroma od težkih tovornih vozil zahtevajo povračilo drugačnega odstotnega deleža stroškov.

15.   Do 25. marca 2027 Komisija oceni izvajanje in učinkovitost te direktive v zvezi z zaračunavanjem pristojbin za lahka vozila.

V tej oceni se upošteva razvoj sistemov zaračunavanja pristojbin, ki se uporabljajo za lahka vozila, v smislu vrste zaračunavanja pristojbin, ki se uporablja za različne kategorije vozil, obsega omrežja, ki ga zajema, sorazmernosti oblikovanja cen in drugih ustreznih elementov.

Na podlagi te ocene Komisija, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za spremembo ustreznih določb te direktive.

Člen 7a

1.   Uporabnine so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture.

2.   Če se uporabnine zaračunavajo za težka vozila, se uporaba infrastrukture zagotovi za vsaj naslednja obdobja: en dan, en teden, en mesec in eno leto. Mesečna stopnja ne sme presegati 10 % letne stopnje, tedenska stopnja ne sme presegati 5 % letne stopnje in dnevna stopnja ne sme presegati 2 % letne stopnje.

Država članica se lahko odloči, da za vozila, registrirana v tej državi članici, zaračunava samo letne stopnje.

Države članice določijo uporabnine, vključno z upravnimi stroški, za vsa težka vozila na ravni, ki ne presega najvišjih stopenj, določenih v Prilogi II.

3.   Če se uporabnine zaračunavajo za osebne avtomobile, se uporaba infrastrukture zagotovi za vsaj naslednja obdobja: en dan, en teden ali 10 dni ali oboje, en mesec ali dva meseca ali oboje in eno leto. Dvomesečna stopnja ne sme presegati 30 % letne stopnje, mesečna stopnja ne sme presegati 19 % letne stopnje, 10-dnevna stopnja ne sme presegati 12 % letne stopnje, tedenska stopnja ne sme presegati 11 % letne stopnje, dnevna stopnja pa ne sme presegati 9 % letne stopnje.

Države članice lahko omejijo dnevne uporabnine samo za namene tranzita.

Države članice lahko uporabo infrastrukture zagotovijo tudi za druga časovna obdobja. V takšnih primerih uporabijo stopnje v skladu z načelom enakega obravnavanja med uporabniki, pri tem pa upoštevajo vse ustrezne dejavnike, zlasti letno stopnjo in stopnje, uporabljene za druga obdobja iz prvega pododstavka, uveljavljene vzorce uporabe in upravne stroške.

Kar zadeva sheme uporabnin, sprejete pred 24. marcem 2022, lahko države članice v skladu z načelom enakega obravnavanja ohranijo stopnje, ki presegajo omejitve iz prvega pododstavka, pod pogojem, da so veljale pred navedenim datumom, ter lahko ohranijo ustrezno višje stopnje za druga obdobja uporabe. Vendar upoštevajo omejitve iz prvega in drugega pododstavka takoj, ko začnejo veljati bistveno spremenjene ureditve zaračunavanja pristojbin, ter najpozneje od 25. marca 2030.

4.   Kar zadeva minibuse in lahka gospodarska vozila, države članice upoštevajo odstavek 2 ali 3. Kadar države članice določijo drugačne uporabnine za lahka gospodarska vozila kot za osebne avtomobile, določijo višje stopnje uporabnin za lahka gospodarska vozila kot za osebne avtomobile.

5.   Komisija do 25. marca 2027 oceni tehnično in pravno izvedljivost razlikovanja obravnave različnih lahkih gospodarskih vozil glede na to, ali je zadevno lahko gospodarsko vozilo opremljeno s tahografom ali ne. Komisija na podlagi te ocene, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za ustrezno spremembo te direktive.

(*)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).“;"

*

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 7aa

  1.   Države članice, ki so zaračunavale cestnine na svojem jedrnem vseevropskem prometnem omrežju ali njegovem delu pred 24. marcem 2022, lahko vzpostavijo kombiniran sistem zaračunavanja pristojbin za vsa težka vozila ali nekatere tipe težkih vozil.


  2.   Ne glede na člen 7(10) lahko države članice v tem kombiniranem sistemu zaračunavanja pristojbin v skladu s členom 7(4) zaračunavajo uporabnine za vsa težka vozila ali nekatere vrste težkih vozil, tudi za nekatere kategorije teže težkih vozil v jedrnem vseevropskem prometnem omrežju ali njegovih delih.


  3.   Uporabnine iz odstavka 2 tega člena se razlikujejo v skladu s členom 7ga in glede na emisijski razred Euro. Države članice poleg tega določijo uporabnine, vključno z upravnimi stroški, za zadevna težka vozila na ravni, ki ne presega najvišjih stopenj, določenih v Prilogi II.


  4.   Države članice, ki vzpostavijo kombinirano ureditev zaračunavanja pristojbin, izvedejo oceno učinka ali analizo, v kateri pojasnijo in utemeljijo njeno uvedbo, ter o tem uradno obvestijo Komisijo najmanj šest mesecev pred njeno uvedbo.“; |
| --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7aa

1.   Države članice, ki so zaračunavale cestnine na svojem jedrnem vseevropskem prometnem omrežju ali njegovem delu pred 24. marcem 2022, lahko vzpostavijo kombiniran sistem zaračunavanja pristojbin za vsa težka vozila ali nekatere tipe težkih vozil.

2.   Ne glede na člen 7(10) lahko države članice v tem kombiniranem sistemu zaračunavanja pristojbin v skladu s členom 7(4) zaračunavajo uporabnine za vsa težka vozila ali nekatere vrste težkih vozil, tudi za nekatere kategorije teže težkih vozil v jedrnem vseevropskem prometnem omrežju ali njegovih delih.

3.   Uporabnine iz odstavka 2 tega člena se razlikujejo v skladu s členom 7ga in glede na emisijski razred Euro. Države članice poleg tega določijo uporabnine, vključno z upravnimi stroški, za zadevna težka vozila na ravni, ki ne presega najvišjih stopenj, določenih v Prilogi II.

4.   Države članice, ki vzpostavijo kombinirano ureditev zaračunavanja pristojbin, izvedejo oceno učinka ali analizo, v kateri pojasnijo in utemeljijo njeno uvedbo, ter o tem uradno obvestijo Komisijo najmanj šest mesecev pred njeno uvedbo.“;

| (5) | člena 7b in 7c se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 7b

  1.   Infrastrukturna pristojbina za težka vozila temelji na načelu nadomestila infrastrukturnih stroškov. Ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina za težka vozila je odvisna od stroškov gradnje ter stroškov obratovanja, vzdrževanja in razvoja zadevnega infrastrukturnega omrežja. Ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina lahko vključuje tudi donosnost kapitala in/ali stopnjo dobička po tržnih pogojih.


  2.   Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunavajo infrastrukturne pristojbine za težka vozila, ter na vozila, za katera se zaračunavajo te pristojbine. Države članice se lahko odločijo, da poberejo samo določen odstotek teh stroškov.


  Člen 7c

  1.   Države članice lahko ohranijo ali uvedejo pristojbino za zunanje stroške, ki je povezana s stroški onesnaževanja zraka, obremenitve s hrupom ali emisij CO2 zaradi prometa oziroma katere koli kombinacije navedenega.
  Kadar države članice težkim vozilom zaračunavajo pristojbino za zunanje stroške, se ta razlikuje in določi v skladu z minimalnimi zahtevami in metodami iz Priloge IIIa, pri čemer se upoštevajo referenčne vrednosti, določene v prilogah IIIb in IIIc. Države članice se lahko odločijo, da poberejo samo določen odstotek teh stroškov.


  2.   Znesek pristojbine za zunanje stroške določi zadevna država članica. Če država članica imenuje organ za ta namen, je ta organ pravno in finančno neodvisen od organizacije, ki upravlja ali pobira pristojbino ali njen del.


  3.   Države članice lahko uporabijo izvzetja, ki omogočajo prilagoditev pristojbin za zunanje stroške za vozila zgodovinskega pomena.“; |
| --- | --- |

(5)

člena 7b in 7c se nadomestita z naslednjim:

„Člen 7b

1.   Infrastrukturna pristojbina za težka vozila temelji na načelu nadomestila infrastrukturnih stroškov. Ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina za težka vozila je odvisna od stroškov gradnje ter stroškov obratovanja, vzdrževanja in razvoja zadevnega infrastrukturnega omrežja. Ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina lahko vključuje tudi donosnost kapitala in/ali stopnjo dobička po tržnih pogojih.

2.   Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunavajo infrastrukturne pristojbine za težka vozila, ter na vozila, za katera se zaračunavajo te pristojbine. Države članice se lahko odločijo, da poberejo samo določen odstotek teh stroškov.

Člen 7c

1.   Države članice lahko ohranijo ali uvedejo pristojbino za zunanje stroške, ki je povezana s stroški onesnaževanja zraka, obremenitve s hrupom ali emisij CO2 zaradi prometa oziroma katere koli kombinacije navedenega.

Kadar države članice težkim vozilom zaračunavajo pristojbino za zunanje stroške, se ta razlikuje in določi v skladu z minimalnimi zahtevami in metodami iz Priloge IIIa, pri čemer se upoštevajo referenčne vrednosti, določene v prilogah IIIb in IIIc. Države članice se lahko odločijo, da poberejo samo določen odstotek teh stroškov.

2.   Znesek pristojbine za zunanje stroške določi zadevna država članica. Če država članica imenuje organ za ta namen, je ta organ pravno in finančno neodvisen od organizacije, ki upravlja ali pobira pristojbino ali njen del.

3.   Države članice lahko uporabijo izvzetja, ki omogočajo prilagoditev pristojbin za zunanje stroške za vozila zgodovinskega pomena.“;

| (6) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 7ca

  1.   Kadar se za onesnaževanje zraka ali obremenitve s hrupom zaračunava pristojbina za zunanje stroške, države članice upoštevajo stroške, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunava ta pristojbina, ter vozila, za katera se zaračunava ta pristojbina.


  2.   Pristojbina za zunanje stroške, ki je povezana z onesnaževanjem zraka zaradi prometa, se ne zaračunava za težka vozila, ki so v skladu z najstrožjimi emisijskimi standardi Euro.
  Prvi pododstavek se preneha uporabljati štiri leta po datumu začetka veljavnosti pravil, s katerimi so začeli veljati navedeni standardi.


  3.   Države članice od 25. marca 2026 težkim vozilom zaračunavajo pristojbino za zunanje stroške za onesnaževanje zraka zaradi prometa na omrežju iz člena 7(1), na katerem se zaračunava cestnina.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice odločijo, da ne bodo zaračunavale pristojbin za zunanje stroške za tiste cestne odseke, kjer bi to vodilo v preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v cestnem prometu in javno zdravje.


  4.   Države članice lahko ocenijo možnost zaračunavanja pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 in za onesnaževanje zraka ali popuste v zvezi s temi emisijami, kadar se koncesijske cestnine ne razlikujejo v skladu s členoma 7g in 7ga za težka vozila in v skladu s členom 7gb za lahka vozila.
  Rezultat te neobvezne ocene, vključno z utemeljitvijo razloga, zakaj se pristojbina za zunanje stroške ali popust ne uporabljata, se uradno sporoči Komisiji.


  Člen 7cb

  1.   Države članice lahko zaračunajo višje pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 od referenčnih vrednosti iz Priloge IIIc, pod pogojem, da to storijo na nediskriminatoren način in so pristojbine omejene na največ dvakratne vrednosti od tistih iz Priloge IIIc. Kadar države članice uporabijo ta odstavek, svojo odločitev utemeljijo in o njej uradno obvestijo Komisijo v skladu s Prilogo IIIa.


  2.   Kar zadeva avtobuse, se države članice lahko odločijo, da bodo zanje uporabile enake ali nižje vrednosti od tistih, ki se uporabljajo za težka tovorna vozila.


  3.   Pristojbina za zunanje stroške za emisije CO2 se lahko kombinira z infrastrukturno pristojbino, ki je razlikovana v skladu s členom 7ga.


  4.   Komisija do 25. marca 2027 oceni izvajanje in učinkovitost zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 ter njegovo skladnost z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*) in Direktivo Sveta 2003/96/ES (**). Komisija na podlagi te ocene, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za spremembo tega člena. Če ta člen ne bi bil ustrezno spremenjen do 1. januarja 2027, Direktiva 2003/87/ES ali Direktiva 2003/96/ES pa bi bila spremenjena tako, da bi se posledično učinkovito internaliziral vsaj del zunanjih stroškov emisij CO2 iz cestnega prometa, Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9d te direktive, s katerimi spremeni Prilogo IIIc k tej direktivi, da se prilagodijo referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2, pri čemer upošteva dejanska cena ogljika, ki se uporablja za goriva za cestni promet v Uniji.


  (*)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32)."


  (**)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).“;" |
| --- | --- |

(6)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 7ca

1.   Kadar se za onesnaževanje zraka ali obremenitve s hrupom zaračunava pristojbina za zunanje stroške, države članice upoštevajo stroške, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunava ta pristojbina, ter vozila, za katera se zaračunava ta pristojbina.

2.   Pristojbina za zunanje stroške, ki je povezana z onesnaževanjem zraka zaradi prometa, se ne zaračunava za težka vozila, ki so v skladu z najstrožjimi emisijskimi standardi Euro.

Prvi pododstavek se preneha uporabljati štiri leta po datumu začetka veljavnosti pravil, s katerimi so začeli veljati navedeni standardi.

3.   Države članice od 25. marca 2026 težkim vozilom zaračunavajo pristojbino za zunanje stroške za onesnaževanje zraka zaradi prometa na omrežju iz člena 7(1), na katerem se zaračunava cestnina.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice odločijo, da ne bodo zaračunavale pristojbin za zunanje stroške za tiste cestne odseke, kjer bi to vodilo v preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v cestnem prometu in javno zdravje.

4.   Države članice lahko ocenijo možnost zaračunavanja pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 in za onesnaževanje zraka ali popuste v zvezi s temi emisijami, kadar se koncesijske cestnine ne razlikujejo v skladu s členoma 7g in 7ga za težka vozila in v skladu s členom 7gb za lahka vozila.

Rezultat te neobvezne ocene, vključno z utemeljitvijo razloga, zakaj se pristojbina za zunanje stroške ali popust ne uporabljata, se uradno sporoči Komisiji.

Člen 7cb

1.   Države članice lahko zaračunajo višje pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 od referenčnih vrednosti iz Priloge IIIc, pod pogojem, da to storijo na nediskriminatoren način in so pristojbine omejene na največ dvakratne vrednosti od tistih iz Priloge IIIc. Kadar države članice uporabijo ta odstavek, svojo odločitev utemeljijo in o njej uradno obvestijo Komisijo v skladu s Prilogo IIIa.

2.   Kar zadeva avtobuse, se države članice lahko odločijo, da bodo zanje uporabile enake ali nižje vrednosti od tistih, ki se uporabljajo za težka tovorna vozila.

3.   Pristojbina za zunanje stroške za emisije CO2 se lahko kombinira z infrastrukturno pristojbino, ki je razlikovana v skladu s členom 7ga.

4.   Komisija do 25. marca 2027 oceni izvajanje in učinkovitost zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 ter njegovo skladnost z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*) in Direktivo Sveta 2003/96/ES (**). Komisija na podlagi te ocene, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za spremembo tega člena. Če ta člen ne bi bil ustrezno spremenjen do 1. januarja 2027, Direktiva 2003/87/ES ali Direktiva 2003/96/ES pa bi bila spremenjena tako, da bi se posledično učinkovito internaliziral vsaj del zunanjih stroškov emisij CO2 iz cestnega prometa, Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9d te direktive, s katerimi spremeni Prilogo IIIc k tej direktivi, da se prilagodijo referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2, pri čemer upošteva dejanska cena ogljika, ki se uporablja za goriva za cestni promet v Uniji.

(*)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32)."

*

(**)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).“;"

**

| (7) | člen 7d se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7d
  Komisija najpozneje šest mesecev po sprejetju novih in strožjih emisijskih standardov Euro, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za določitev ustreznih referenčnih vrednosti v Prilogi IIIb in prilagoditev najvišjih stopenj uporabnin v Prilogi II.“; |
| --- | --- |

(7)

člen 7d se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7d

Komisija najpozneje šest mesecev po sprejetju novih in strožjih emisijskih standardov Euro, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za določitev ustreznih referenčnih vrednosti v Prilogi IIIb in prilagoditev najvišjih stopenj uporabnin v Prilogi II.“;

| (8) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 7da

  1.   Države članice lahko v skladu z zahtevami iz Priloge V uvedejo pristojbino za zastoje na katerem koli odseku svojega cestnega omrežja, na katerem nastajajo zastoji. Ta se lahko zaračunava le na tistih cestnih odsekih, na katerih so zastoji pogosti, in le v obdobjih, ko so zastoji običajni.


  2.   Države članice cestne odseke in obdobja iz odstavka 1 določijo na podlagi objektivnih meril glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice zastojem, ki se, med drugim, merijo kot povprečne zamude ali dolžine kolon.


  3.   Pristojbina za zastoje, uvedena na katerem koli odseku cestnega omrežja, se nediskriminatorno zaračunava za vse kategorije vozil, v skladu s standardnimi ekvivalenčnimi faktorji iz Priloge V. Vendar lahko države članice iz pristojbine za zastoje delno ali v celoti izvzamejo minibuse in avtobuse z namenom spodbujanja kolektivnega prevoza ter družbeno-gospodarskega razvoja in teritorialne kohezije. Ne glede na njihovo največjo tehnično dovoljeno maso se bivalna vozila za namene tega odstavka ne obravnavajo kot avtobusi.


  4.   Pristojbina za zastoje se določi v skladu z minimalnimi zahtevami iz Priloge V. Odraža stroške, ki jih vozilo povzroča drugim uporabnikom cest in posredno družbi, ter upošteva referenčne vrednosti iz Priloge VI za posamezne vrste cest. Kadar namerava država članica zaračunati pristojbine za zastoje, ki presegajo referenčne vrednosti iz Priloge VI, o tem uradno obvesti Komisijo v skladu z zahtevami iz Priloge V.
  Prihodki, ustvarjeni s pristojbinami za zastoje, ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji ali za razvoj trajnostnega prevoza in mobilnosti na splošno.
  Kadar so takšni prihodki dodeljeni splošnemu proračunu, se šteje, da je država članica uporabila drugi pododstavek, če izvaja politike finančne podpore za reševanje problema zastojev ali za razvoj trajnostnega prevoza in mobilnosti, katerih vrednost je enaka prihodkom iz pristojbin za zastoje.


  5.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za spremljanje učinka pristojbin za zastoje in preverjanje njihove stopnje. Vsaka država članica stopnjo pristojbin preverja redno, vsaj vsaka tri leta, s čimer zagotovi, da ne presežejo stroškov zastojev, ki v tej državi članici nastanejo na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.“; |
| --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7da

1.   Države članice lahko v skladu z zahtevami iz Priloge V uvedejo pristojbino za zastoje na katerem koli odseku svojega cestnega omrežja, na katerem nastajajo zastoji. Ta se lahko zaračunava le na tistih cestnih odsekih, na katerih so zastoji pogosti, in le v obdobjih, ko so zastoji običajni.

2.   Države članice cestne odseke in obdobja iz odstavka 1 določijo na podlagi objektivnih meril glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice zastojem, ki se, med drugim, merijo kot povprečne zamude ali dolžine kolon.

3.   Pristojbina za zastoje, uvedena na katerem koli odseku cestnega omrežja, se nediskriminatorno zaračunava za vse kategorije vozil, v skladu s standardnimi ekvivalenčnimi faktorji iz Priloge V. Vendar lahko države članice iz pristojbine za zastoje delno ali v celoti izvzamejo minibuse in avtobuse z namenom spodbujanja kolektivnega prevoza ter družbeno-gospodarskega razvoja in teritorialne kohezije. Ne glede na njihovo največjo tehnično dovoljeno maso se bivalna vozila za namene tega odstavka ne obravnavajo kot avtobusi.

4.   Pristojbina za zastoje se določi v skladu z minimalnimi zahtevami iz Priloge V. Odraža stroške, ki jih vozilo povzroča drugim uporabnikom cest in posredno družbi, ter upošteva referenčne vrednosti iz Priloge VI za posamezne vrste cest. Kadar namerava država članica zaračunati pristojbine za zastoje, ki presegajo referenčne vrednosti iz Priloge VI, o tem uradno obvesti Komisijo v skladu z zahtevami iz Priloge V.

Prihodki, ustvarjeni s pristojbinami za zastoje, ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji ali za razvoj trajnostnega prevoza in mobilnosti na splošno.

Kadar so takšni prihodki dodeljeni splošnemu proračunu, se šteje, da je država članica uporabila drugi pododstavek, če izvaja politike finančne podpore za reševanje problema zastojev ali za razvoj trajnostnega prevoza in mobilnosti, katerih vrednost je enaka prihodkom iz pristojbin za zastoje.

5.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za spremljanje učinka pristojbin za zastoje in preverjanje njihove stopnje. Vsaka država članica stopnjo pristojbin preverja redno, vsaj vsaka tri leta, s čimer zagotovi, da ne presežejo stroškov zastojev, ki v tej državi članici nastanejo na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.“;

| (9) | v členu 7e se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Države članice najvišjo raven infrastrukturne pristojbine za težka vozila izračunajo z uporabo metodologije na podlagi temeljnih načel za izračun iz člena 7b in Priloge III.


  2.   V primeru koncesijskih cestnin je najvišja raven infrastrukturne pristojbine za težka vozila enaka ali nižja od ravni, ki bi izhajala iz uporabe metodologije na podlagi temeljnih načel za izračun iz člena 7b in Priloge III. Taka enakost se oceni na podlagi razumno dolgega referenčnega obdobja, ki ustreza naravi koncesijske pogodbe.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 7e se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice najvišjo raven infrastrukturne pristojbine za težka vozila izračunajo z uporabo metodologije na podlagi temeljnih načel za izračun iz člena 7b in Priloge III.

2.   V primeru koncesijskih cestnin je najvišja raven infrastrukturne pristojbine za težka vozila enaka ali nižja od ravni, ki bi izhajala iz uporabe metodologije na podlagi temeljnih načel za izračun iz člena 7b in Priloge III. Taka enakost se oceni na podlagi razumno dolgega referenčnega obdobja, ki ustreza naravi koncesijske pogodbe.“;

| (10) | člena 7f in 7g se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 7f

  1.   Država članica lahko po tem, ko je obvestila Komisijo, doda pribitek k infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so redni zastoji oziroma na katerih vozila povzročajo znatno okoljsko škodo, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:


  (a) | prihodek, ustvarjen s pribitkom, se vloži v financiranje razvoja prevoznih storitev ali v izgradnjo ali vzdrževanje prometne infrastrukture jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in so na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se zaračunava pribitek; |
| --- | --- | --- |

(10)

člena 7f in 7g se nadomestita z naslednjim:

„Člen 7f

1.   Država članica lahko po tem, ko je obvestila Komisijo, doda pribitek k infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so redni zastoji oziroma na katerih vozila povzročajo znatno okoljsko škodo, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

prihodek, ustvarjen s pribitkom, se vloži v financiranje razvoja prevoznih storitev ali v izgradnjo ali vzdrževanje prometne infrastrukture jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in so na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se zaračunava pribitek;

| (b) | pribitek ne presega 15 % ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine, izračunane v skladu s členom 7b(1) in členom 7e te direktive, razen kadar se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke koridorja jedrnega omrežja, določenega v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 1315/2013 – v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 % te ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine – ali kadar dve ali več držav članic zaračunava pribitek v istem koridorju – v tem primeru lahko, če se s tem strinjajo vse države članice, ki so del tega koridorja in ki mejijo na države članice, na ozemlju katerih je odsek koridorja, za katerega se zaračunava pribitek, pribitek presega 25 %, ne sme pa presegati 50 % te ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine; |
| --- | --- |

(b)

pribitek ne presega 15 % ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine, izračunane v skladu s členom 7b(1) in členom 7e te direktive, razen kadar se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke koridorja jedrnega omrežja, določenega v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 1315/2013 – v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 % te ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine – ali kadar dve ali več držav članic zaračunava pribitek v istem koridorju – v tem primeru lahko, če se s tem strinjajo vse države članice, ki so del tega koridorja in ki mejijo na države članice, na ozemlju katerih je odsek koridorja, za katerega se zaračunava pribitek, pribitek presega 25 %, ne sme pa presegati 50 % te ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine;

| (c) | zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest; |
| --- | --- |

(c)

zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest;

| (d) | se Komisiji pred zaračunavanjem pribitka predložita opis točne lokacije pribitka in dokazilo o odločitvi za financiranje prometne infrastrukture ali prevoznih storitev iz točke (a); |
| --- | --- |

(d)

se Komisiji pred zaračunavanjem pribitka predložita opis točne lokacije pribitka in dokazilo o odločitvi za financiranje prometne infrastrukture ali prevoznih storitev iz točke (a);

| (e) | se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer je obdobje glede pričakovanega prihodka skladno s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi za projekte, ki se sofinancirajo s prihodki iz pribitka. |
| --- | --- |

(e)

se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer je obdobje glede pričakovanega prihodka skladno s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi za projekte, ki se sofinancirajo s prihodki iz pribitka.

2.   V primeru novega čezmejnega projekta se lahko pribitek doda le, če se s tem strinjajo vse države članice, vključene v projekt.

3.   Pribitek se lahko uporablja za infrastrukturno pristojbino, ki je razlikovana v skladu s členom 7g, 7ga ali 7gb.

4.   Potem ko Komisija od države članice, ki namerava zaračunavati pribitek, prejme zahtevane informacije, te informacije predloži članom odbora iz člena 9c. Kadar Komisija meni, da načrtovani pribitek ni v skladu s pogoji, določenimi v odstavku 1 tega člena, ali da bo imel načrtovani pribitek pomembne negativne učinke na gospodarski razvoj obrobnih regij, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi zavrne predložene načrte zadevne države članice za pristojbine ali zahteva njihovo spremembo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9c(3).

5.   Pribitek se ne sme zaračunavati na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.

Člen 7g

1.   Zaradi zmanjševanja zastojev, čim učinkovitejšega omejevanja poškodb infrastrukture in čim boljše uporabe zadevne infrastrukture ali spodbujanja varnosti v cestnem prometu se infrastrukturne pristojbine lahko razlikujejo, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | razlikovanje je pregledno, objavljeno in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike; |
| --- | --- |

(a)

razlikovanje je pregledno, objavljeno in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike;

| (b) | razlikovanje se uporablja glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas; |
| --- | --- |

(b)

razlikovanje se uporablja glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas;

| (c) | nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 175 % ne presega najvišje ravni ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine iz člena 7b; |
| --- | --- |

(c)

nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 175 % ne presega najvišje ravni ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine iz člena 7b;

| (d) | obdobja prometnih konic, med katerimi se za zmanjševanje zastojev zaračunavajo višje infrastrukturne pristojbine, ne presegajo šest ur na dan; |
| --- | --- |

(d)

obdobja prometnih konic, med katerimi se za zmanjševanje zastojev zaračunavajo višje infrastrukturne pristojbine, ne presegajo šest ur na dan;

| (e) | razlikovanje za cestni odsek, kjer so zastoji, se oblikuje in uporablja pregledno in dohodkovno nevtralno, tako da se uporabnikom cest, ki isti cestni odsek uporabljajo zunaj prometne konice, ponudijo nižje stopnje cestnine, povišane stopnje cestnine pa se zaračunajo uporabnikom cest, ki isti cestni odsek uporabljajo med prometno konico; |
| --- | --- |

(e)

razlikovanje za cestni odsek, kjer so zastoji, se oblikuje in uporablja pregledno in dohodkovno nevtralno, tako da se uporabnikom cest, ki isti cestni odsek uporabljajo zunaj prometne konice, ponudijo nižje stopnje cestnine, povišane stopnje cestnine pa se zaračunajo uporabnikom cest, ki isti cestni odsek uporabljajo med prometno konico;

| (f) | na zadevnem odseku se ne zaračunava pristojbina za zastoje.
  Država članica, ki želi uvesti tako razlikovanje ali spremeniti obstoječe, o tem obvesti Komisijo in ji predloži informacije, potrebne za presojo izpolnjevanja pogojev. |
| --- | --- |

(f)

na zadevnem odseku se ne zaračunava pristojbina za zastoje.

Država članica, ki želi uvesti tako razlikovanje ali spremeniti obstoječe, o tem obvesti Komisijo in ji predloži informacije, potrebne za presojo izpolnjevanja pogojev.

2.   Države članice do začetka uporabe razlikovanja infrastrukturnih pristojbin in uporabnin iz člena 7ga razlikujejo infrastrukturne pristojbine za težka vozila glede na emisijski razred Euro vozila tako, da nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 100 % ne presega enake pristojbine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde Euro. Ko se infrastrukturne pristojbine in uporabnine razlikujejo v skladu s členom 7ga, lahko države članice odpravijo razlikovanje glede na emisijski razred Euro.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko država članica odloči, da ne uporabi zahteve razlikovanja infrastrukturne pristojbine, kadar velja kar koli od naslednjega:

| (a) | to bi resno ogrozilo celovitost cestninskega sistema na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

to bi resno ogrozilo celovitost cestninskega sistema na njenem ozemlju;

| (b) | tako razlikovanje ne bi bilo tehnično izvedljivo za zadevni cestninski sistem; |
| --- | --- |

(b)

tako razlikovanje ne bi bilo tehnično izvedljivo za zadevni cestninski sistem;

| (c) | to bi vodilo v preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje; |
| --- | --- |

(c)

to bi vodilo v preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje;

| (d) | v cestnino je zajeta pristojbina za zunanje stroške za onesnaževanje zraka. |
| --- | --- |

(d)

v cestnino je zajeta pristojbina za zunanje stroške za onesnaževanje zraka.

O vseh takih odstopanjih ali izvzetjih se uradno obvesti Komisijo.

3.   Razlikovanja iz tega člena niso namenjena ustvarjanju dodatnih prihodkov.“;

| (11) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 7ga

  1.   Države članice zaračunajo različne infrastrukturne pristojbine in uporabnine za težka vozila v skladu s tem členom.
  Države članice začnejo uporabljati to razlikovanje za podskupine težkih vozil iz člena 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242 najpozneje dve leti po objavi referenčnih emisij CO2 za te podskupine vozil v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 11(1) navedene uredbe.
  Za emisijske razrede CO2 1, 4 in 5 iz odstavka 2 tega člena, se to razlikovanje za skupine težkih vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242, začne uporabljati najpozneje dve leti po objavi referenčnih emisij CO2 v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu z odstavkom 7 tega člena, za zadevno skupino. Kadar se točka 5.1 Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1242 z zakonodajnim aktom Unije spremeni tako, da zajema referenčne emisije CO2 za katero od skupin težkih vozil, se takšne referenčne emisije CO2 ne določajo več v skladu z odstavkom 7 tega člena, temveč v skladu s točko 5.1 Priloge I k navedeni uredbi.
  Kadar so krivulje zmanjševanja emisij za skupine težkih vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242, določene z zakonodajnim aktom Unije, ki spreminja točko 5.1 Priloge I k navedeni uredbi, se razlikovanja za emisijska razreda CO2 2 in 3, kot sta opredeljena v odstavku 2 tega člena, uporabljajo od datuma začetka veljavnosti novih krivulj zmanjševanja emisij.
  Brez poseganja v znižanje stopenj iz odstavka 3 lahko države članice določijo nižje stopnje infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin oziroma izvzetja od plačila infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin za brezemisijska vozila iz katere koli skupine vozil od 24. marca 2022 do 31. decembra 2025. Od 1. januarja 2026 so takšna znižanja omejena na 75 % v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino za emisijski razred CO2 1, kot je opredeljen v odstavku 2.


  2.   Brez poseganja v odstavek 1 države članice za vsako vrsto težkih vozil določijo naslednje emisijske razrede CO2:


  (a) | emisijski razred CO2 1 – vozila, ki ne spadajo v noben emisijski razred CO2 iz točk (b) do (e); |
| --- | --- | --- |

(11)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 7ga

1.   Države članice zaračunajo različne infrastrukturne pristojbine in uporabnine za težka vozila v skladu s tem členom.

Države članice začnejo uporabljati to razlikovanje za podskupine težkih vozil iz člena 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242 najpozneje dve leti po objavi referenčnih emisij CO2 za te podskupine vozil v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 11(1) navedene uredbe.

Za emisijske razrede CO2 1, 4 in 5 iz odstavka 2 tega člena, se to razlikovanje za skupine težkih vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242, začne uporabljati najpozneje dve leti po objavi referenčnih emisij CO2 v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu z odstavkom 7 tega člena, za zadevno skupino. Kadar se točka 5.1 Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1242 z zakonodajnim aktom Unije spremeni tako, da zajema referenčne emisije CO2 za katero od skupin težkih vozil, se takšne referenčne emisije CO2 ne določajo več v skladu z odstavkom 7 tega člena, temveč v skladu s točko 5.1 Priloge I k navedeni uredbi.

Kadar so krivulje zmanjševanja emisij za skupine težkih vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242, določene z zakonodajnim aktom Unije, ki spreminja točko 5.1 Priloge I k navedeni uredbi, se razlikovanja za emisijska razreda CO2 2 in 3, kot sta opredeljena v odstavku 2 tega člena, uporabljajo od datuma začetka veljavnosti novih krivulj zmanjševanja emisij.

Brez poseganja v znižanje stopenj iz odstavka 3 lahko države članice določijo nižje stopnje infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin oziroma izvzetja od plačila infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin za brezemisijska vozila iz katere koli skupine vozil od 24. marca 2022 do 31. decembra 2025. Od 1. januarja 2026 so takšna znižanja omejena na 75 % v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino za emisijski razred CO2 1, kot je opredeljen v odstavku 2.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 države članice za vsako vrsto težkih vozil določijo naslednje emisijske razrede CO2:

(a)

emisijski razred CO2 1 – vozila, ki ne spadajo v noben emisijski razred CO2 iz točk (b) do (e);

| (b) | emisijski razred CO2 2 – vozila, ki spadajo v podskupino vozil sg in so prvič registrirana v poročevalskem obdobju leta Y, njihove emisije CO2 pa so za več kot 5 % pod krivuljo zmanjševanja emisij za poročevalsko obdobje leta Y in za podskupino vozil sg, hkrati pa ne spadajo v noben emisijski razred CO2 iz točk (c), (d) in (e); |
| --- | --- |

(b)

emisijski razred CO2 2 – vozila, ki spadajo v podskupino vozil sg in so prvič registrirana v poročevalskem obdobju leta Y, njihove emisije CO2 pa so za več kot 5 % pod krivuljo zmanjševanja emisij za poročevalsko obdobje leta Y in za podskupino vozil sg, hkrati pa ne spadajo v noben emisijski razred CO2 iz točk (c), (d) in (e);

| (c) | emisijski razred CO2 3 – vozila, ki spadajo v podskupino vozil sg in so prvič registrirana v poročevalskem obdobju leta Y, njihove emisije CO2 pa so za več kot 8 % pod krivuljo zmanjševanja emisij za poročevalsko obdobje leta Y in za podskupino vozil sg, hkrati pa ne spadajo v noben emisijski razred CO2 iz točk (d) in (e); |
| --- | --- |

(c)

emisijski razred CO2 3 – vozila, ki spadajo v podskupino vozil sg in so prvič registrirana v poročevalskem obdobju leta Y, njihove emisije CO2 pa so za več kot 8 % pod krivuljo zmanjševanja emisij za poročevalsko obdobje leta Y in za podskupino vozil sg, hkrati pa ne spadajo v noben emisijski razred CO2 iz točk (d) in (e);

| (d) | emisijski razred CO2 4 – nizkoemisijska težka vozila; |
| --- | --- |

(d)

emisijski razred CO2 4 – nizkoemisijska težka vozila;

| (e) | emisijski razred CO2 5 – brezemisijska vozila. |
| --- | --- |

(e)

emisijski razred CO2 5 – brezemisijska vozila.

Države članice zagotovijo, da se klasifikacija vozila, ki spada v emisijski razred CO2 2 ali 3, ponovno oceni vsakih šest let po datumu njegove prve registracije in da se vozilo po potrebi prerazvrsti v ustrezni emisijski razred na podlagi takrat veljavnih mejnih vrednosti. Kar zadeva uporabnine, začne sprememba klasifikacije učinkovati najpozneje prvi dan veljavnosti ali po dnevu te spremembe klasifikacije.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 se za vozila v emisijskih razredih CO2 2, 3, 4 in 5 uporabljajo znižane pristojbine oziroma uporabnine, in sicer:

| (a) | emisijski razred CO2 2 – 5- do 15-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1; |
| --- | --- |

(a)

emisijski razred CO2 2 – 5- do 15-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1;

| (b) | emisijski razred CO2 3 – 15- do 30-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1; |
| --- | --- |

(b)

emisijski razred CO2 3 – 15- do 30-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1;

| (c) | emisijski razred CO2 4 – 30- do 50-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1; |
| --- | --- |

(c)

emisijski razred CO2 4 – 30- do 50-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1;

| (d) | emisijski razred CO2 5 – 50- do 75-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1. |
| --- | --- |

(d)

emisijski razred CO2 5 – 50- do 75-odstotno znižanje v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za emisijski razred CO2 1.

Kadar je infrastrukturna pristojbina ali uporabnina razlikovana tudi glede na emisijski razred Euro, se znižanja iz prvega pododstavka uporabljajo v primerjavi s pristojbino oziroma uporabnino, ki se uporablja za najstrožji emisijski standard Euro.

4.   Razlikovanja iz tega člena niso namenjena ustvarjanju dodatnih prihodkov.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko država članica odloči, da ne uporabi zahteve po razlikovanju infrastrukturne pristojbine v skladu z odstavkom 2, kadar se za zunanje stroške za emisije CO2 zaračunavajo različne pristojbine glede na referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 iz Priloge IIIc.

6.   Na cestnih odsekih, kjer vozilo preverljivo obratuje brez emisij CO2, lahko države članice za to vozilo uporabijo znižane pristojbine oziroma uporabnine v skladu z emisijskim razredom CO2 5. Države članice, ki uporabijo to možnost, za to vozilo na drugih cestnih odsekih uporabljajo pristojbine oziroma uporabnine, ki se uporabljajo za emisijski razred CO2 1.

7.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi referenčne emisije CO2 za skupine vozil, ki niso zajete v členu 2(1), točke (a) do (d), Uredbe (EU) 2019/1242.

V teh izvedbenih aktih se navedejo podatki, ki so pomembni za vsako skupino vozil in so objavljeni v poročilu iz člena 10 Uredbe (EU) 2018/956. Komisija te izvedbene akte sprejme najpozneje šest mesecev po objavi ustreznega poročila iz člena 10 Uredbe (EU) 2018/956.

8.   Do 25. marca 2027 Komisija oceni izvajanje in učinkovitost razlikovanja pristojbin oziroma uporabnin na podlagi emisij CO2 iz tega člena ter ali je še potrebno ter skladno z direktivama 2003/87/ES in 2003/96/ES. Komisija na podlagi te ocene, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za spremembo ustreznih določb te direktive o razlikovanju pristojbin oziroma uporabnin na podlagi emisij CO2.

9.   Komisija vsakih pet let po 24. marcu 2022 pregleda najvišje stopnje uporabnin iz Priloge II in stopnje znižanja iz odstavka 3 ter na podlagi rezultatov tega pregleda, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za spremembo navedenih določb.

10.   Komisija vsakih 30 mesecev po 24. marcu 2022 pripravi poročilo, v katerem oceni ustreznost mejnih vrednosti emisijskih razredov CO2 2 in 3 iz člena 7ga(2), točki (b) in (c), te direktive v zvezi z referenčnimi emisijami, objavljenimi v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) 2019/1242, ali glede na emisije CO2, sporočene v skladu z Uredbo (EU) 2018/956, in na podlagi rezultatov te ocene, kadar je ustrezno, predloži zakonodajni predlog za spremembo zadevnih mejnih vrednosti.

11.   Uporaba razlikovanja pristojbin oziroma uporabnin na podlagi emisij CO2 iz tega člena ni obvezna, kadar se uporablja drug ukrep za oblikovanje cen ogljika v zvezi z gorivom za cestni promet v Uniji.

Člen 7gb

1.   Države članice lahko razlikujejo cestnine in uporabnine za lahka vozila glede na okoljsko učinkovitost vozila, določeno s specifičnimi kombiniranimi ali ponderiranimi kombiniranimi emisijami CO2, navedenimi v točki 49 certifikata o skladnosti vozil, in z emisijsko vrednostjo Euro.

Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se nižje stopnje cestnin in uporabnin uporabljajo za osebne avtomobile, minibuse in lahka gospodarska vozila, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

| (a) | njihove specifične emisije CO2, določene v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/1151 (*), so enake nič ali nižje od naslednjih vrednosti:


  (i) | za obdobje 2021–2024: ciljev2021 za celotni vozni park EU, določenih v skladu z delom A, točka 6, in delom B, točka 6, Priloge I k Uredbi (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (**); |
| --- | --- | --- |

(a)

njihove specifične emisije CO2, določene v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2017/1151 (*), so enake nič ali nižje od naslednjih vrednosti:

(i)

za obdobje 2021–2024: ciljev2021 za celotni vozni park EU, določenih v skladu z delom A, točka 6, in delom B, točka 6, Priloge I k Uredbi (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (**);

| (ii) | za obdobje 2025–2029: ciljev za celotni vozni park EU, določenih v skladu z delom A, točka 6.1.1, in delom B, točka 6.1.1, Priloge I k Uredbi (EU) 2019/631; |
| --- | --- |

(ii)

za obdobje 2025–2029: ciljev za celotni vozni park EU, določenih v skladu z delom A, točka 6.1.1, in delom B, točka 6.1.1, Priloge I k Uredbi (EU) 2019/631;

| (iii) | za obdobje po letu 2030: ciljev za celotni vozni park EU, določenih v skladu z delom A, točka 6.1.2, in delom B, točka 6.1.2, Priloge I k Uredbi (EU) 2019/631; |
| --- | --- |

(iii)

za obdobje po letu 2030: ciljev za celotni vozni park EU, določenih v skladu z delom A, točka 6.1.2, in delom B, točka 6.1.2, Priloge I k Uredbi (EU) 2019/631;

| (b) | njihove emisije onesnaževal, določene v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151, so opredeljene v tabeli iz Priloge VII k tej direktivi. Države članice lahko uporabijo znižanje za brezemisijska vozila iz Priloge VII k tej direktivi brez uporabe znižanj za druge kategorije vrednosti emisij iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(b)

njihove emisije onesnaževal, določene v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151, so opredeljene v tabeli iz Priloge VII k tej direktivi. Države članice lahko uporabijo znižanje za brezemisijska vozila iz Priloge VII k tej direktivi brez uporabe znižanj za druge kategorije vrednosti emisij iz navedene priloge.

2.   Države članice od 1. januarja 2026, kadar je to tehnično izvedljivo, razlikujejo cestnine in letno stopnjo uporabnin za furgone in minibuse glede na okoljsko učinkovitost vozila v skladu s pravili iz Priloge VII. V ta namen so določbe iz drugega pododstavka odstavka 1 okvirne.

Kadar se države članice odločijo za uporabo meril emisijskih vrednosti ali ravni znižanja, ki se razlikujejo od tistih iz odstavka 1, ali za vključitev drugih ali dodatnih meril, o svoji izbiri uradno obvestijo Komisijo in jo utemeljijo vsaj šest mesecev pred uvedbo vsakega razlikovanja.

Države članice pa se lahko odločijo, da bodo znižanja uporabile samo za brezemisijska vozila, ne da bi za druga vozila uporabljale kakršno koli razlikovanje in ne da bi o tem uradno obvestile Komisijo.

3.   Države članice lahko pod pogoji iz odstavkov 1 in 2 upoštevajo izboljšanje okoljske učinkovitosti vozila, ki je povezano s predelavo tega vozila za uporabo alternativnih goriv.

4.   Države članice lahko sprejmejo izredne ukrepe za namen zaračunavanja pristojbin za vozila zgodovinskega pomena.

5.   Razlikovanja iz tega člena niso namenjena ustvarjanju dodatnih prihodkov.

(*)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1)."

*

(**)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).“;"

**

2

| (12) | člen 7h se spremeni:


  (a) | odstavek 1 se spremeni:


  (i) | uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice vsaj šest mesecev pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene cestninske ureditve na podlagi infrastrukturnih pristojbin Komisiji pošljejo:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

člen 7h se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice vsaj šest mesecev pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene cestninske ureditve na podlagi infrastrukturnih pristojbin Komisiji pošljejo:“;

| (ii) | v točki (a) se doda naslednja alinea:


  „– | po potrebi jasne informacije o glavnih značilnostih elektronskega cestninskega sistema, vključno z interoperabilnostjo;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki (a) se doda naslednja alinea:

„–

po potrebi jasne informacije o glavnih značilnostih elektronskega cestninskega sistema, vključno z interoperabilnostjo;“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Ko država članica Komisiji pošlje podatke v skladu z odstavkom 1, lahko vključi informacije o več kot eni spremembi cestninske ureditve na podlagi infrastrukturnih pristojbin. Kadar je bila Komisija o spremembi že bila obveščena, se šteje, da je država članica že izpolnila zahteve glede informacij iz odstavka 1 in da lahko spremembo izvede brez ponovnega obveščanja Komisije.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Ko država članica Komisiji pošlje podatke v skladu z odstavkom 1, lahko vključi informacije o več kot eni spremembi cestninske ureditve na podlagi infrastrukturnih pristojbin. Kadar je bila Komisija o spremembi že bila obveščena, se šteje, da je država članica že izpolnila zahteve glede informacij iz odstavka 1 in da lahko spremembo izvede brez ponovnega obveščanja Komisije.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene cestninske ureditve na podlagi pristojbin za zunanje stroške ali pristojbin za zastoje Komisiji sporočijo zadevno omrežje, predvidene stopnje za posamezno kategorijo vozila in emisijski razred ter Komisijo po potrebi uradno obvestijo v skladu s Prilogo IIIa, točka 2, ali Prilogo V, točka 2.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene cestninske ureditve na podlagi pristojbin za zunanje stroške ali pristojbin za zastoje Komisiji sporočijo zadevno omrežje, predvidene stopnje za posamezno kategorijo vozila in emisijski razred ter Komisijo po potrebi uradno obvestijo v skladu s Prilogo IIIa, točka 2, ali Prilogo V, točka 2.“;

| (d) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se črta;

| (13) | člen 7i se spremeni:


  (a) | v odstavku 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:


  „(b) | tovrstni popusti ali znižanja odražajo dejanske prihranke pri upravnih stroških obravnave pogostih uporabnikov v primerjavi z občasnimi uporabniki; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

člen 7i se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

tovrstni popusti ali znižanja odražajo dejanske prihranke pri upravnih stroških obravnave pogostih uporabnikov v primerjavi z občasnimi uporabniki;

| (c) | znižanja ne presegajo 13 % infrastrukturnih pristojbin, ki jih plačujejo enakovredna vozila, ki do popustov ali znižanj niso upravičena.“; |
| --- | --- |

(c)

znižanja ne presegajo 13 % infrastrukturnih pristojbin, ki jih plačujejo enakovredna vozila, ki do popustov ali znižanj niso upravičena.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Države članice lahko omogočijo popuste ali znižanja infrastrukturne pristojbine za osebne avtomobile za pogoste uporabnike, zlasti na območjih, kjer so naselja razpršena, in na obrobjih mest. Zmanjšanje prihodkov zaradi popusta, ki se odobri pogostim uporabnikom, se ne naloži manj pogostim uporabnikom.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Države članice lahko omogočijo popuste ali znižanja infrastrukturne pristojbine za osebne avtomobile za pogoste uporabnike, zlasti na območjih, kjer so naselja razpršena, in na obrobjih mest. Zmanjšanje prihodkov zaradi popusta, ki se odobri pogostim uporabnikom, se ne naloži manj pogostim uporabnikom.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pod pogoji iz člena 7g(1), točka (b), in člena 7g(3) te direktive so stopnje cestnin za velike projekte jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, katerih karte so opredeljene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1315/2013, lahko predmet razlikovanja na drugačen način, da se zagotovi gospodarska izvedljivost takih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci drugih načinov prevoza. Struktura zaračunavanja pristojbin mora biti linearna in sorazmerna. Podrobnosti o njej se objavijo, pod enakimi pogoji pa mora biti na voljo vsem uporabnikom. Ne sme voditi v prenos dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pod pogoji iz člena 7g(1), točka (b), in člena 7g(3) te direktive so stopnje cestnin za velike projekte jedrnega vseevropskega prometnega omrežja, katerih karte so opredeljene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1315/2013, lahko predmet razlikovanja na drugačen način, da se zagotovi gospodarska izvedljivost takih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci drugih načinov prevoza. Struktura zaračunavanja pristojbin mora biti linearna in sorazmerna. Podrobnosti o njej se objavijo, pod enakimi pogoji pa mora biti na voljo vsem uporabnikom. Ne sme voditi v prenos dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin.“;

| (14) | člen 7j se spremeni:


  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Uvedba, pobiranje in nadzor plačevanja cestnin in uporabnin potekajo tako, da se čim manj ovira prosti pretok prometa in čim bolj izogiba obveznim mejnim kontrolam ali pregledom na notranjih mejah Unije. V ta namen države članice sodelujejo pri uvajanju metod, s katerimi se uporabnikom cest omogoči plačevanje cestnin in uporabnin vsaj elektronsko ali na meji ali na glavnih plačilnih mestih 24 ur na dan in z običajnimi plačilnimi sredstvi znotraj in zunaj držav članic, v katerih se zaračunavajo. Državam članicam ni treba zagotoviti fizičnih plačilnih mest.“; |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 7j se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvedba, pobiranje in nadzor plačevanja cestnin in uporabnin potekajo tako, da se čim manj ovira prosti pretok prometa in čim bolj izogiba obveznim mejnim kontrolam ali pregledom na notranjih mejah Unije. V ta namen države članice sodelujejo pri uvajanju metod, s katerimi se uporabnikom cest omogoči plačevanje cestnin in uporabnin vsaj elektronsko ali na meji ali na glavnih plačilnih mestih 24 ur na dan in z običajnimi plačilnimi sredstvi znotraj in zunaj držav članic, v katerih se zaračunavajo. Državam članicam ni treba zagotoviti fizičnih plačilnih mest.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Kadar voznik ali, če je ustrezno, prevoznik ali ponudnik storitev evropskega elektronskega cestninjenja (EETS) ne more predložiti dokazila o emisijskem razredu vozila za namene člena 7g(2), člena 7ga ali člena 7gb, lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino ali uporabnino, ki se lahko zaračuna.
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da uporabniku omogočijo, da pred uporabo infrastrukture vsaj z elektronskimi sredstvi prijavi emisijski razred vozila. Države članice lahko dajo na razpolago elektronska in neelektronska sredstva, ki jih uporabnik lahko predloži kot dokazilo za to, da je upravičen do znižanja cestnin, ali, kadar je ustrezno, v primeru pregleda. Države članice lahko zahtevajo, da se pred uporabo infrastrukture predložijo dokazila v elektronski obliki.
  Države članice lahko sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se predložitev dokazil po uporabi infrastrukture sprejme 30 dni ali za daljše obdobje, ki ga določijo države članice, po uporabi infrastrukture, in za zagotovitev povračila morebitne razlike med zaračunanimi cestninami ali uporabninami in cestnino ali uporabnino, ki ustreza emisijskemu razredu zadevnega vozila, ki izhaja iz dokazil, predloženih v veljavnem roku.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Kadar voznik ali, če je ustrezno, prevoznik ali ponudnik storitev evropskega elektronskega cestninjenja (EETS) ne more predložiti dokazila o emisijskem razredu vozila za namene člena 7g(2), člena 7ga ali člena 7gb, lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino ali uporabnino, ki se lahko zaračuna.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da uporabniku omogočijo, da pred uporabo infrastrukture vsaj z elektronskimi sredstvi prijavi emisijski razred vozila. Države članice lahko dajo na razpolago elektronska in neelektronska sredstva, ki jih uporabnik lahko predloži kot dokazilo za to, da je upravičen do znižanja cestnin, ali, kadar je ustrezno, v primeru pregleda. Države članice lahko zahtevajo, da se pred uporabo infrastrukture predložijo dokazila v elektronski obliki.

Države članice lahko sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se predložitev dokazil po uporabi infrastrukture sprejme 30 dni ali za daljše obdobje, ki ga določijo države članice, po uporabi infrastrukture, in za zagotovitev povračila morebitne razlike med zaračunanimi cestninami ali uporabninami in cestnino ali uporabnino, ki ustreza emisijskemu razredu zadevnega vozila, ki izhaja iz dokazil, predloženih v veljavnem roku.“;

| (c) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Kadar država članica vozilu zaračuna cestnino, se celoten znesek cestnine, znesek infrastrukturne pristojbine, znesek pristojbine za zunanje stroške in znesek pristojbine za zastoje, kadar se uporablja, navede na potrdilu o plačilu, ki se izda uporabniku ceste, po možnosti z elektronskimi sredstvi. Uporabnik ceste se lahko strinja s tem, da se mu potrdilo o plačilu ne izda.


  4.   Kadar je to ekonomsko izvedljivo, države članice infrastrukturne pristojbine, pristojbine za zunanje stroške in pristojbine za zastoje zaračunavajo in pobirajo v okviru elektronskega cestninskega sistema, ki je skladen z določbami člena 3(1) Direktive (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta (*). Komisija spodbuja sodelovanje med državami članicami, ki se izkaže kot potrebno za zagotovitev interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov na evropski ravni.


  (*)  Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45).“;" |
| --- | --- |

(c)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Kadar država članica vozilu zaračuna cestnino, se celoten znesek cestnine, znesek infrastrukturne pristojbine, znesek pristojbine za zunanje stroške in znesek pristojbine za zastoje, kadar se uporablja, navede na potrdilu o plačilu, ki se izda uporabniku ceste, po možnosti z elektronskimi sredstvi. Uporabnik ceste se lahko strinja s tem, da se mu potrdilo o plačilu ne izda.

4.   Kadar je to ekonomsko izvedljivo, države članice infrastrukturne pristojbine, pristojbine za zunanje stroške in pristojbine za zastoje zaračunavajo in pobirajo v okviru elektronskega cestninskega sistema, ki je skladen z določbami člena 3(1) Direktive (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta (*). Komisija spodbuja sodelovanje med državami članicami, ki se izkaže kot potrebno za zagotovitev interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov na evropski ravni.

(*)  Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45).“;"

*

| (15) | člen 7k se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7k
  Brez poseganja v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin, da določijo ustrezno povračilo.“; |
| --- | --- |

(15)

člen 7k se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7k

Brez poseganja v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin, da določijo ustrezno povračilo.“;

| (16) | člen 8 se spremeni:


  (a) | v odstavku 2 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:


  „(a) | plačilo enotne uporabnine omogoča dostop do omrežja, kot ga opredelijo sodelujoče države članice v skladu s členom 7(1) in (2); |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

plačilo enotne uporabnine omogoča dostop do omrežja, kot ga opredelijo sodelujoče države članice v skladu s členom 7(1) in (2);

| (b) | enotne stopnje uporabnin določijo sodelujoče države članice v zneskih, ki niso višji od najvišjih stopenj iz člena 7a;“; |
| --- | --- |

(b)

enotne stopnje uporabnin določijo sodelujoče države članice v zneskih, ki niso višji od najvišjih stopenj iz člena 7a;“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „3.   Pri skupnem sistemu uporabnin iz odstavka 1 tega člena se končni datum začetka uporabe razlikovanj iz drugega in tretjega pododstavka člena 7ga(1) podaljša do 25. marca 2025 ali, če so referenčne emisije CO2 objavljene po 24. marcu 2022, tri leta po objavi referenčnih emisij CO2.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Pri skupnem sistemu uporabnin iz odstavka 1 tega člena se končni datum začetka uporabe razlikovanj iz drugega in tretjega pododstavka člena 7ga(1) podaljša do 25. marca 2025 ali, če so referenčne emisije CO2 objavljene po 24. marcu 2022, tri leta po objavi referenčnih emisij CO2.“;

| (17) | člen 9 se spremeni:


  (a) | odstavek 1a se nadomesti z naslednjim:

  „1a.   Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da zaračunavajo:


  (a) | regulativne pristojbine, posebej namenjene zmanjševanju prometnih zastojev ali boju proti okoljskim vplivom, vključno s slabo kakovostjo zraka, na vseh cestah na mestnih območjih, vključno s cestami vseevropskega omrežja, ki prečkajo mestna območja; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1a se nadomesti z naslednjim:

„1a.   Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da zaračunavajo:

(a)

regulativne pristojbine, posebej namenjene zmanjševanju prometnih zastojev ali boju proti okoljskim vplivom, vključno s slabo kakovostjo zraka, na vseh cestah na mestnih območjih, vključno s cestami vseevropskega omrežja, ki prečkajo mestna območja;

| (b) | pristojbine, posebej namenjene financiranju gradnje, delovanja, vzdrževanja in razvoja naprav, ki so vgrajene v ceste ali vzpostavljene ob cestah ali nad njimi in zagotavljajo energijo nizkoemisijskim in brezemisijskim vozilom med vožnjo, ki se zaračunavajo za takšna vozila. |
| --- | --- |

(b)

pristojbine, posebej namenjene financiranju gradnje, delovanja, vzdrževanja in razvoja naprav, ki so vgrajene v ceste ali vzpostavljene ob cestah ali nad njimi in zagotavljajo energijo nizkoemisijskim in brezemisijskim vozilom med vožnjo, ki se zaračunavajo za takšna vozila.

Te pristojbine se uporabljajo na nediskriminatoren način.“;

| (b) | v odstavku 2 se drugi pododstavek črta; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se drugi pododstavek črta;

| (18) | v členu 9c se doda naslednji odstavek:

  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“; |
| --- | --- |

(18)

v členu 9c se doda naslednji odstavek:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“;

| (19) | člena 9d in 9e se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 9d
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9e za spremembo te direktive v zvezi s Prilogo 0, formulami v točkah 4.1 in 4.2 Priloge IIIa ter zneski, navedenimi v tabelah v prilogah IIIb in IIIc, da se prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku.
  Komisija v okoliščinah iz člena 7cb(4) sprejme delegirane akte v skladu s členom 9e za spremembo te direktive v zvezi z referenčnimi vrednostmi pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 iz Priloge IIIc, pri čemer upošteva dejansko ceno ogljika, ki se uporablja za goriva za cestni promet v Uniji. Takšne spremembe se omejijo na zagotavljanje, da raven pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 ne presega tistega, kar je potrebno za internalizacijo teh zunanjih stroškov.


  Člen 9e

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9d se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 24. marca 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 9d lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*).


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 9d, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.


  (*)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;" |
| --- | --- |

(19)

člena 9d in 9e se nadomestita z naslednjim:

„Člen 9d

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9e za spremembo te direktive v zvezi s Prilogo 0, formulami v točkah 4.1 in 4.2 Priloge IIIa ter zneski, navedenimi v tabelah v prilogah IIIb in IIIc, da se prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Komisija v okoliščinah iz člena 7cb(4) sprejme delegirane akte v skladu s členom 9e za spremembo te direktive v zvezi z referenčnimi vrednostmi pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 iz Priloge IIIc, pri čemer upošteva dejansko ceno ogljika, ki se uporablja za goriva za cestni promet v Uniji. Takšne spremembe se omejijo na zagotavljanje, da raven pristojbin za zunanje stroške za emisije CO2 ne presega tistega, kar je potrebno za internalizacijo teh zunanjih stroškov.

Člen 9e

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9d se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 24. marca 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 9d lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*).

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 9d, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

(*)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“;"

*

| (20) | člena 9f in 9g se črtata; |
| --- | --- |

(20)

člena 9f in 9g se črtata;

| (21) | člena 10a in 11 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 10a

  1.   Zneski v eurih iz Priloge II in zneski v centih iz tabel v prilogah IIIb in IIIc se prilagodijo vsaki dve leti, da se upoštevajo spremembe v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat). Prva prilagoditev se izvede do 31. marca 2025.
  Zneski se samodejno posodobijo s prilagoditvijo osnovnega zneska v eurih ali centih za odstotek spremembe iz navedenega indeksa. Dobljeni zneski se zaokrožijo navzgor na najbližji euro, če gre za Prilogo II, in na najbližjo desetino centa, če gre za prilogi IIIb in IIIc.


  2.   Komisija do 31. marca 2025 prilagojene zneske iz odstavka 1 objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ti prilagojeni zneski začnejo veljati s prvim dnem meseca, ki sledi objavi.


  Člen 11

  1.   Države članice do 25. marca 2025 in nato vsakih pet let v zbirni obliki objavijo poročilo o cestninah in uporabninah, zaračunanih na njihovem ozemlju.


  2.   V poročilo, ki se objavi v skladu z odstavkom 1, se vključijo informacije o:


  (a) | razvoju zaračunavanja pristojbin za uporabo cestne infrastrukture, in sicer omrežja in kategorije vozil, ki jih zajema, vključno z vsemi izvzetji v skladu s členom 7, 7c ali 7gb; |
| --- | --- | --- |

(21)

člena 10a in 11 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 10a

1.   Zneski v eurih iz Priloge II in zneski v centih iz tabel v prilogah IIIb in IIIc se prilagodijo vsaki dve leti, da se upoštevajo spremembe v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat). Prva prilagoditev se izvede do 31. marca 2025.

Zneski se samodejno posodobijo s prilagoditvijo osnovnega zneska v eurih ali centih za odstotek spremembe iz navedenega indeksa. Dobljeni zneski se zaokrožijo navzgor na najbližji euro, če gre za Prilogo II, in na najbližjo desetino centa, če gre za prilogi IIIb in IIIc.

2.   Komisija do 31. marca 2025 prilagojene zneske iz odstavka 1 objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ti prilagojeni zneski začnejo veljati s prvim dnem meseca, ki sledi objavi.

Člen 11

1.   Države članice do 25. marca 2025 in nato vsakih pet let v zbirni obliki objavijo poročilo o cestninah in uporabninah, zaračunanih na njihovem ozemlju.

2.   V poročilo, ki se objavi v skladu z odstavkom 1, se vključijo informacije o:

(a)

razvoju zaračunavanja pristojbin za uporabo cestne infrastrukture, in sicer omrežja in kategorije vozil, ki jih zajema, vključno z vsemi izvzetji v skladu s členom 7, 7c ali 7gb;

| (b) | razlikovanju infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin glede na kategorijo vozila in vrsto težkega vozila; |
| --- | --- |

(b)

razlikovanju infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin glede na kategorijo vozila in vrsto težkega vozila;

| (c) | razlikovanju infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin glede na okoljsko učinkovitost vozil v skladu s členom 7g, 7ga ali 7gb; |
| --- | --- |

(c)

razlikovanju infrastrukturnih pristojbin ali uporabnin glede na okoljsko učinkovitost vozil v skladu s členom 7g, 7ga ali 7gb;

| (d) | po potrebi razlikovanju infrastrukturnih pristojbin glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas v skladu s členom 7g(1); |
| --- | --- |

(d)

po potrebi razlikovanju infrastrukturnih pristojbin glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas v skladu s členom 7g(1);

| (e) | pristojbini za zunanje stroške, ki se zaračunava za vsako kombinacijo razreda vozila, vrste ceste in obdobja; |
| --- | --- |

(e)

pristojbini za zunanje stroške, ki se zaračunava za vsako kombinacijo razreda vozila, vrste ceste in obdobja;

| (f) | ponderirani infrastrukturni pristojbini ter skupnem prihodku iz infrastrukturnih pristojbin; |
| --- | --- |

(f)

ponderirani infrastrukturni pristojbini ter skupnem prihodku iz infrastrukturnih pristojbin;

| (g) | skupnem prihodku iz pristojbin za zunanje stroške; |
| --- | --- |

(g)

skupnem prihodku iz pristojbin za zunanje stroške;

| (h) | skupnem prihodku iz pristojbin za zastoje na kategorijo vozila; |
| --- | --- |

(h)

skupnem prihodku iz pristojbin za zastoje na kategorijo vozila;

| (i) | skupnem prihodku, zbranem s pribitki, in cestnih odsekih, na katerih so bili zaračunani; |
| --- | --- |

(i)

skupnem prihodku, zbranem s pribitki, in cestnih odsekih, na katerih so bili zaračunani;

| (j) | skupnem prihodku iz cestnin ali uporabnin ali po potrebi obeh; |
| --- | --- |

(j)

skupnem prihodku iz cestnin ali uporabnin ali po potrebi obeh;

| (k) | koriščenju prihodkov, ustvarjenih z uporabo te direktive, in kako je država članica na podlagi tega lahko izpolnila cilje iz člena 9(2) ali, kadar so ti prihodki dodeljeni splošnemu proračunu, informacije o višini odhodkov, dodeljenih za infrastrukturo za cestni promet in projekte trajnostnega prometa, ter |
| --- | --- |

(k)

koriščenju prihodkov, ustvarjenih z uporabo te direktive, in kako je država članica na podlagi tega lahko izpolnila cilje iz člena 9(2) ali, kadar so ti prihodki dodeljeni splošnemu proračunu, informacije o višini odhodkov, dodeljenih za infrastrukturo za cestni promet in projekte trajnostnega prometa, ter

| (l) | razvoju deleža vozil, ki spadajo v različne emisijske razrede, na cestah, za katere se plačuje cestnina. |
| --- | --- |

(l)

razvoju deleža vozil, ki spadajo v različne emisijske razrede, na cestah, za katere se plačuje cestnina.

Države članice, ki navedene informacije objavijo na spletu, se lahko odločijo, da poročila ne bodo pripravile.“;

| (22) | priloge se spremenijo:


  (a) | priloge 0, II, III, IIIa, IIIb in IV se spremenijo v skladu s točkami 1, 2, 3, 4, 5 in 7 Priloge k tej direktivi; |
| --- | --- | --- |

(22)

priloge se spremenijo:

(a)

priloge 0, II, III, IIIa, IIIb in IV se spremenijo v skladu s točkami 1, 2, 3, 4, 5 in 7 Priloge k tej direktivi;

| (b) | besedilo iz točk 6 in 8 Priloge k tej direktivi se doda kot priloge IIIc, V, VI in VII k Direktivi 1999/62/ES. |
| --- | --- |

(b)

besedilo iz točk 6 in 8 Priloge k tej direktivi se doda kot priloge IIIc, V, VI in VII k Direktivi 1999/62/ES.

Člen 2

Spremembe Direktive 1999/37/ES

Priloga I k Direktivi 1999/37/ES se spremeni:

| (1) | točka II.6(V.7) se nadomesti z naslednjim:


  „(V.7) | CO2 (v g/km) ali specifične emisije CO2, kadar so navedene v točki 49.5 certifikata o skladnosti težkih vozil, opredeljenega v Dodatku k Prilogi VIII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/683 (*), ali v točki 49.5 certifikata o posamični odobritvi vozila, opredeljenega v Dodatku 1 k Prilogi III k navedeni uredbi, |
| --- | --- | --- |

(1)

točka II.6(V.7) se nadomesti z naslednjim:

„(V.7)

CO2 (v g/km) ali specifične emisije CO2, kadar so navedene v točki 49.5 certifikata o skladnosti težkih vozil, opredeljenega v Dodatku k Prilogi VIII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/683 (*), ali v točki 49.5 certifikata o posamični odobritvi vozila, opredeljenega v Dodatku 1 k Prilogi III k navedeni uredbi,

2

2

*

(*)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/683 z dne 15. aprila 2020 o izvajanju Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta glede upravnih zahtev za odobritev in tržni nadzor motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 163, 26.5.2020, str. 1).“;"

*

| (2) | doda se naslednja točka:


  „(V.10) | emisijski razred CO2 za težka vozila, določen ob prvi registraciji, v skladu s členom 7ga(2) Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(2)

doda se naslednja točka:

„(V.10)

emisijski razred CO2 za težka vozila, določen ob prvi registraciji, v skladu s členom 7ga(2) Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

2

*1

(*1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).“
  "

*1

Člen 3

Sprememba Direktive (EU) 2019/520

V Prilogi I k Direktivi (EU) 2019/520, oddelek „Podatki, zagotovljeni na podlagi avtomatiziranega iskanja, izvedenega na podlagi člena 23(1)“, del I „Podatki o vozilih“, se tabela nadomesti z naslednjim:

„Del I.   Podatki o vozilih

| Točka | O/N (14) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Registrska številka | O | |
| Številka šasije / identifikacijska številka vozila (VIN) | O | |
| Država članica registracije | O | |
| Znamka | O | (D.1 (15)) npr. Ford, Opel, Renault |
| Trgovska vrsta vozila | O | (D.3) npr. Focus, Astra, Megane |
| Kategorijska oznaka EU | O | (J) npr. mopedi, motorna kolesa, osebna vozila |
| Emisijski razred Euro | O | npr. Euro 4, Euro 6 |
| Emisijski razred CO2 | N | uporablja se za težka vozila |
| Datum spremembe klasifikacije | N | uporablja se za težka vozila |
| CO2 v g/tkm | N | uporablja se za težka vozila |
| Največja tehnično dovoljena masa vozila | O | |

Točka

O/N (14)

Opombe

Registrska številka

O

Številka šasije / identifikacijska številka vozila (VIN)

O

Država članica registracije

O

Znamka

O

(D.1 (15)) npr. Ford, Opel, Renault

Trgovska vrsta vozila

O

(D.3) npr. Focus, Astra, Megane

Kategorijska oznaka EU

O

(J) npr. mopedi, motorna kolesa, osebna vozila

Emisijski razred Euro

O

npr. Euro 4, Euro 6

Emisijski razred CO2

N

uporablja se za težka vozila

Datum spremembe klasifikacije

N

uporablja se za težka vozila

CO2 v g/tkm

N

uporablja se za težka vozila

Največja tehnično dovoljena masa vozila

O

Člen 4

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 25. marca 2024. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. februarja 2022

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

Predsednica

A.
  PANNIER-RUNACHER

---

(1)  
  UL C 81, 2.3.2018, str. 188.

1

(2)  
  UL C 176, 23.5.2018, str. 66.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 9. novembra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202).

5

2

(6)  Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45).

6

(7)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

7

(8)  Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57).

8

(9)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).

10

2

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Uredba (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremljanju emisij CO2 in porabe goriva pri novih težkih vozilih ter o poročanju o njih (UL L 173, 9.7.2018, str. 1).

12

2

(13)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

13

(14)  O = obvezno, ko je na voljo v nacionalnem registru, N = neobvezno.

14

(15)  Usklajena koda Unije, glej Direktivo 1999/37/ES.“

15

---

PRILOGA

| (1) | V točki 3 Priloge 0 k Direktivi 1999/62/ES se doda naslednja tabela:

  „Mejne emisijske vrednosti Euro VI | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | Skupni ogljikovodiki (THC)
  (mg/kWh) | Nemetanski ogljikovodiki (NMHC)
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
  (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHSC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Opomba:


  PI: | = | prisilni vžig. |
| CI: | = | kompresijski vžig. |

(1)

V točki 3 Priloge 0 k Direktivi 1999/62/ES se doda naslednja tabela:

„Mejne emisijske vrednosti Euro VI

Mejne vrednosti

CO

(mg/kWh)

Skupni ogljikovodiki (THC)

(mg/kWh)

Nemetanski ogljikovodiki (NMHC)

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
  (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

Število trdnih delcev

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHSC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Opomba:

PI:

=

prisilni vžig.

CI:

=

kompresijski vžig.

| (1) | Dopustna raven sestavine NO2 v mejni vrednosti NOx se lahko določi pozneje.“; |
| --- | --- |

(1)

Dopustna raven sestavine NO2 v mejni vrednosti NOx se lahko določi pozneje.“;

| (2) | Priloga II k Direktivi 1999/62/ES se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA II

  NAJVIŠJI ZNESKI UPORABNIN V EURIH, VKLJUČNO Z UPRAVNIMI STROŠKI, IZ ČLENA 7a(2)

  Na leto | največ tri osi | najmanj štiri osi |
| --- | --- | --- | --- |
| Euro 0 | 1 899 | 3 185 |
| Euro I | 1 651 | 2 757 |
| Euro II | 1 428 | 2 394 |
| Euro III | 1 242 | 2 073 |
| Euro IV | 1 081 | 1 803 |
| Euro V | 940 | 1 567 |
| Euro VI | 855 | 1 425 |

(2)

Priloga II k Direktivi 1999/62/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

NAJVIŠJI ZNESKI UPORABNIN V EURIH, VKLJUČNO Z UPRAVNIMI STROŠKI, IZ ČLENA 7a(2)

Na leto

največ tri osi

najmanj štiri osi

Euro 0

1 899

3 185

Euro I

1 651

2 757

Euro II

1 428

2 394

Euro III

1 242

2 073

Euro IV

1 081

1 803

Euro V

940

1 567

Euro VI

855

1 425

Na mesec, na teden in na dan

Najvišje mesečne, tedenske in dnevne stopnje so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture.

| (3) | Priloga III k Direktivi 1999/62/ES se spremeni:


  (a) | v točki 2.1 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:


  „– | Porazdelitev stroškov na težka vozila se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka vozila, se lahko v ta namen prilagodijo z uporabo objektivno utemeljenih ‚ekvivalenčnih faktorjev‘, kot so tisti iz točke 4 (1).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Priloga III k Direktivi 1999/62/ES se spremeni:

(a)

v točki 2.1 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:

„–

Porazdelitev stroškov na težka vozila se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka vozila, se lahko v ta namen prilagodijo z uporabo objektivno utemeljenih ‚ekvivalenčnih faktorjev‘, kot so tisti iz točke 4 (1).“;

1

| (b) | v točki 2.2 se druga alinea nadomesti z naslednjim:


  „– | Takšni stroški se porazdelijo med težka vozila in preostali promet na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti iz točke 4.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 2.2 se druga alinea nadomesti z naslednjim:

„–

Takšni stroški se porazdelijo med težka vozila in preostali promet na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti iz točke 4.“;

| (c) | v točki 4 se naslov nadomesti z naslednjim:


  „4. | Delež prometa težkih vozil, ekvivalenčni faktorji in mehanizem popravkov“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v točki 4 se naslov nadomesti z naslednjim:

„4.

Delež prometa težkih vozil, ekvivalenčni faktorji in mehanizem popravkov“;

| (d) | v točki 4 se prva alinea nadomesti z naslednjim:


  „– | Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo uporabljajo težka vozila.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v točki 4 se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„–

Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo uporabljajo težka vozila.“;

| (4) | Priloga IIIa k Direktivi 1999/62/ES se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA IIIa

  NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

  V tej prilogi so določene minimalne zahteve za zaračunavanje pristojbine za zunanje stroške in po potrebi za izračun najvišje pristojbine za zunanje stroške.
  1.   Deli zadevnega cestnega omrežja
  Država članica natančno določi del ali dele svojega cestnega omrežja, na katerih se zaračunava pristojbina za zunanje stroške.
  Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške le za del ali dele cestnega omrežja, ki so sestavljeni iz njenega deleža v vseevropskem cestnem omrežju in njegovih avtocestah, se del ali deli izberejo po oceni, s katero se ugotovi, da bi lahko uvedba pristojbine za zunanje stroške na drugih delih tako sestavljenega cestnega omrežja negativno vplivala na okolje, javno zdravje ali varnost v cestnem prometu.
  Od 25. marca 2026 država članica, ki ne namerava zaračunavati pristojbin za zunanje stroške za onesnaževanje zraka na določenih odsekih svojega cestninskega omrežja, izbere tudi te določene odseke na podlagi takšne ocene.
  2.   Zajeta vozila, ceste in obdobje
  Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb ali IIIc, Komisijo uradno obvesti o klasifikaciji vozil, na podlagi katere se bo določilo razlikovanje pristojbin za zunanje stroške. Po potrebi Komisijo uradno obvesti o lokaciji cest, na katerih se zaračunavajo višje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: primestne ceste (vključno z avtocestami)), in cest, na katerih se zaračunavajo nižje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: medmestne ceste (vključno z avtocestami)).
  Država članica po potrebi Komisijo uradno obvesti tudi o natančnih obdobjih, ki ustrezajo nočnemu času, ko se lahko uvedejo višje pristojbine za zunanje stroške hrupa, da se upošteva večje motenje zaradi hrupa.
  Klasifikacija cest kot primestnih cest (vključno z avtocestami) in medmestnih cest (vključno z avtocestami) ter opredelitev obdobij temeljita na objektivnih merilih glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice onesnaževanju, kot so gostota prebivalstva, letna povprečna onesnaženost zraka (zlasti za PM10 in NO2) ter število dni (za PM10) in ur (za NO2), ko so presežene mejne vrednosti, določene na podlagi Direktive 2008/50/ES. Uporabljena merila se vključijo v uradno obvestilo.
  3.   Znesek pristojbine
  Ta oddelek se uporablja, kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb ali IIIc.
  Država članica ali po potrebi neodvisni organ za vsak razred vozila, vrsto ceste in obdobje, kot je ustrezno, določi posamezen poseben znesek. Tarifna struktura je pregledna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike. Tarifno strukturo je treba objaviti dovolj zgodaj pred začetkom izvajanja. Vsi parametri, podatki in druge informacije, brez katerih razumevanje izračuna raznovrstnih elementov zunanjih stroškov ni mogoče, se objavijo.
  Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ pri določanju pristojbin upošteva načelo učinkovitega oblikovanja cen, to je cen, ki so blizu mejnih družbenih stroškov uporabe vozila, ki se mu zaračuna pristojbina.
  Pristojbina se določi po tem, ko je bilo upoštevano tveganje preusmeritve prometa skupaj z morebitnimi negativnimi učinki na varnost v cestnem prometu, okolje in zastoje ter morebitne rešitve za ublažitev teh tveganj.
  Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ spremlja učinkovitost tarifne sheme pri zmanjševanju okoljske škode zaradi cestnega prometa. Tarifno strukturo in posebni znesek pristojbine, določene za dani razred vozila, vrsto ceste in obdobje, kadar je ustrezno, vsaki dve leti prilagodi spremembam v povpraševanju po prevoznih storitvah in njihovi ponudbi.
  4.   Elementi zunanjih stroškov
  4.1   Stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa
  Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb, zadevna država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ izračuna stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, po naslednji formuli:


  pri čemer je:


  – PCV | = | ij=stroški onesnaževanja zraka vozila razreda i na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila), |
| --- | --- | --- | --- |
| –EFik | = | faktor emisije onesnaževala k in razred vozila i (gram/prevoženi kilometer vozila), |
| –PCjk | = | denarna vrednost stroškov onesnaževala k za vrsto ceste j (euro/gram). |

(4)

Priloga IIIa k Direktivi 1999/62/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIIa

NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

V tej prilogi so določene minimalne zahteve za zaračunavanje pristojbine za zunanje stroške in po potrebi za izračun najvišje pristojbine za zunanje stroške.

1.   Deli zadevnega cestnega omrežja

Država članica natančno določi del ali dele svojega cestnega omrežja, na katerih se zaračunava pristojbina za zunanje stroške.

Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške le za del ali dele cestnega omrežja, ki so sestavljeni iz njenega deleža v vseevropskem cestnem omrežju in njegovih avtocestah, se del ali deli izberejo po oceni, s katero se ugotovi, da bi lahko uvedba pristojbine za zunanje stroške na drugih delih tako sestavljenega cestnega omrežja negativno vplivala na okolje, javno zdravje ali varnost v cestnem prometu.

Od 25. marca 2026 država članica, ki ne namerava zaračunavati pristojbin za zunanje stroške za onesnaževanje zraka na določenih odsekih svojega cestninskega omrežja, izbere tudi te določene odseke na podlagi takšne ocene.

2.   Zajeta vozila, ceste in obdobje

Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb ali IIIc, Komisijo uradno obvesti o klasifikaciji vozil, na podlagi katere se bo določilo razlikovanje pristojbin za zunanje stroške. Po potrebi Komisijo uradno obvesti o lokaciji cest, na katerih se zaračunavajo višje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: primestne ceste (vključno z avtocestami)), in cest, na katerih se zaračunavajo nižje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: medmestne ceste (vključno z avtocestami)).

Država članica po potrebi Komisijo uradno obvesti tudi o natančnih obdobjih, ki ustrezajo nočnemu času, ko se lahko uvedejo višje pristojbine za zunanje stroške hrupa, da se upošteva večje motenje zaradi hrupa.

Klasifikacija cest kot primestnih cest (vključno z avtocestami) in medmestnih cest (vključno z avtocestami) ter opredelitev obdobij temeljita na objektivnih merilih glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice onesnaževanju, kot so gostota prebivalstva, letna povprečna onesnaženost zraka (zlasti za PM10 in NO2) ter število dni (za PM10) in ur (za NO2), ko so presežene mejne vrednosti, določene na podlagi Direktive 2008/50/ES. Uporabljena merila se vključijo v uradno obvestilo.

3.   Znesek pristojbine

Ta oddelek se uporablja, kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb ali IIIc.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ za vsak razred vozila, vrsto ceste in obdobje, kot je ustrezno, določi posamezen poseben znesek. Tarifna struktura je pregledna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike. Tarifno strukturo je treba objaviti dovolj zgodaj pred začetkom izvajanja. Vsi parametri, podatki in druge informacije, brez katerih razumevanje izračuna raznovrstnih elementov zunanjih stroškov ni mogoče, se objavijo.

Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ pri določanju pristojbin upošteva načelo učinkovitega oblikovanja cen, to je cen, ki so blizu mejnih družbenih stroškov uporabe vozila, ki se mu zaračuna pristojbina.

Pristojbina se določi po tem, ko je bilo upoštevano tveganje preusmeritve prometa skupaj z morebitnimi negativnimi učinki na varnost v cestnem prometu, okolje in zastoje ter morebitne rešitve za ublažitev teh tveganj.

Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ spremlja učinkovitost tarifne sheme pri zmanjševanju okoljske škode zaradi cestnega prometa. Tarifno strukturo in posebni znesek pristojbine, določene za dani razred vozila, vrsto ceste in obdobje, kadar je ustrezno, vsaki dve leti prilagodi spremembam v povpraševanju po prevoznih storitvah in njihovi ponudbi.

4.   Elementi zunanjih stroškov

4.1   Stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa

Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb, zadevna država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ izračuna stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, po naslednji formuli:

Image 1

pri čemer je:

– PCV

=

ij=stroški onesnaževanja zraka vozila razreda i na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila),

–EFik

=

faktor emisije onesnaževala k in razred vozila i (gram/prevoženi kilometer vozila),

–PCjk

=

denarna vrednost stroškov onesnaževala k za vrsto ceste j (euro/gram).

Faktorji emisije so isti, kot jih uporabljajo države članice pri določanju nacionalnih katastrov emisij, določenih v Direktivi (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (*) (kar zahteva uporabo priročnika EMEP/EEA o evidencah emisij onesnaževal zraka (**)). Denarno vrednost stroškov onesnaževal oceni država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ iz člena 7c(2) te direktive, pri čemer uporabi znanstveno dokazane metode.

Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ lahko za izračun vrednosti stroškov onesnaževanja zraka uporabi znanstveno dokazane alternativne metode, pri čemer uporabi podatke meritev onesnaževal zraka in lokalno vrednost denarne vrednosti stroškov onesnaževal.

4.2   Stroški obremenitve s hrupom zaradi prometa

Kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb, zadevna država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ izračuna stroške obremenitve s hrupom zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, po naslednji formuli:

Image 2

NCVj (dan) = a × NCVj

NCVj (noč) = b × NCVj

pri čemer je:

| – NCVj | = | stroški obremenitve s hrupom težkega tovornega vozila na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila), |
| --- | --- | --- |
| – NCjk | = | stroški obremenitve s hrupom na osebo, izpostavljeno na vrsti ceste j ravni hrupa k (euro/osebo), |
| – POPk | = | prebivalstvo, izpostavljeno dnevni ravni hrupa k na kilometer (oseba/kilometer), |
| – WADT | = | ponderirani povprečni dnevni promet (ekvivalent osebnih vozil), |
| – a in b | = | pomenita utežna faktorja, ki ju država članica določi tako, da ponderirana povprečna pristojbina za hrup na število prevoženih kilometrov ustreza NCVj (dnevno). |

– NCVj

=

stroški obremenitve s hrupom težkega tovornega vozila na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila),

– NCjk

=

stroški obremenitve s hrupom na osebo, izpostavljeno na vrsti ceste j ravni hrupa k (euro/osebo),

– POPk

=

prebivalstvo, izpostavljeno dnevni ravni hrupa k na kilometer (oseba/kilometer),

– WADT

=

ponderirani povprečni dnevni promet (ekvivalent osebnih vozil),

– a in b

=

pomenita utežna faktorja, ki ju država članica določi tako, da ponderirana povprečna pristojbina za hrup na število prevoženih kilometrov ustreza NCVj (dnevno).

Obremenitev s hrupom zaradi prometa se nanaša na vpliv hrupa na zdravje državljanov ob cesti.

Prebivalstvo, izpostavljeno ravni hrupa k, se upošteva skladno s strateškimi kartami hrupa, oblikovanimi na podlagi člena 7 Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (***) ali drugim enakovrednim virom podatkov.

Stroške obremenitve s hrupom na osebo, izpostavljeno ravni hrupa k, oceni država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ, pri čemer uporabi znanstveno dokazane metode.

Za ponderirani povprečni dnevni promet se med težkimi tovornimi vozili in osebnimi avtomobili uporabi ekvivalenčni faktor ‚e‘, ki se izračuna na podlagi ravni emisij hrupa povprečnega avtomobila in povprečnega težkega tovornega vozila ter ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 540/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (****).

Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ lahko določi različne pristojbine za hrup, da nagradi uporabnike tišjih vozil, pod pogojem, da to ne pomeni diskriminacije tujih vozil.

4.3   Stroški emisij CO2 zaradi prometa

Kadar namerava država članica zaračunati pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2, ki so višje od referenčnih vrednosti iz Priloge IIIc, ta država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ izračuna upravičene stroške na podlagi znanstvenih dokazov z uporabo pristopa izogibanja stroškom, pri čemer upošteva in pojasni zlasti naslednje vidike:

| (a) | izbiro ciljne ravni emisij; |
| --- | --- |

(a)

izbiro ciljne ravni emisij;

| (b) | oceno možnosti za ublažitev posledic; |
| --- | --- |

(b)

oceno možnosti za ublažitev posledic;

| (c) | oceno osnovnega scenarija; |
| --- | --- |

(c)

oceno osnovnega scenarija;

| (d) | izogibanje tveganju in izgubam; |
| --- | --- |

(d)

izogibanje tveganju in izgubam;

| (e) | ponderiranje. |
| --- | --- |

(e)

ponderiranje.

Države članice vsaj šest mesecev pred začetkom zaračunavanja takšne pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 o tem uradno obvestijo Komisijo.

(*)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1)."

*

(**)  Metodologija Evropske agencije za okolje: priročnik EMEP/EEA o evidencah emisij onesnaževal zraka 2019 – tehnične smernice za pripravo nacionalnih evidenc emisij (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019)."

**

(***)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12)."

***

(****)  Uredba (EU) št. 540/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ravni hrupa motornih vozil in nadomestnih sistemih za dušenje zvoka ter o spremembi Direktive 2007/46/ES ter razveljavitvi Direktive 70/157/EGS (UL L 158, 27.5.2014, str. 131).;"

****

| (5) | Priloga IIIb k Direktivi 1999/62/ES se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA IIIb

  REFERENČNE VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

  V tej prilogi so določene referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške, vključno s stroški onesnaženosti zraka in hrupa.
  Tabela 1

  Referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za težka tovorna vozila


  Razred vozila | Cent/prevoženi kilometer vozila | Primestne ceste (2) | Medmestne ceste (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa ne presega 12 ton
  ali ima dve osi | Euro 0 | 18,6 | 9,9 |
| Euro I | 12,6 | 6,4 |
| Euro II | 12,5 | 6,3 |
| Euro III | 9,6 | 4,8 |
| Euro IV | 7,3 | 3,4 |
| Euro V | 4,4 | 1,8 |
| Euro VI | 2,3 | 0,5 |
| Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili | 2,0 | 0,3 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 12 do 18 ton
  ali ima tri osi | Euro 0 | 24,6 | 13,7 |
| Euro I | 15,8 | 8,4 |
| Euro II | 15,8 | 8,4 |
| Euro III | 12,5 | 6,6 |
| Euro IV | 9,2 | 4,5 |
| Euro V | 5,6 | 2,7 |
| Euro VI | 2,8 | 0,7 |
| Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili | 2,3 | 0,3 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 18 do 32 ton
  ali ima štiri osi | Euro 0 | 27,8 | 15,8 |
| Euro I | 20,4 | 11,3 |
| Euro II | 20,4 | 11,2 |
| Euro III | 16,3 | 8,9 |
| Euro IV | 11,8 | 6,0 |
| Euro V | 6,6 | 3,4 |
| Euro VI | 3,1 | 0,8 |
| Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili | 2,5 | 0,3 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je več kot 32 ton
  ali ima pet ali več osi | Euro 0 | 33,5 | 19,4 |
| Euro I | 25,0 | 14,1 |
| Euro II | 24,9 | 13,9 |
| Euro III | 20,1 | 11,1 |
| Euro IV | 14,2 | 7,5 |
| Euro V | 7,6 | 3,8 |
| Euro VI | 3,4 | 0,8 |
| Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili | 2,8 | 0,3 |

(5)

Priloga IIIb k Direktivi 1999/62/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIIb

REFERENČNE VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

V tej prilogi so določene referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške, vključno s stroški onesnaženosti zraka in hrupa.

Tabela 1

Referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za težka tovorna vozila

Razred vozila

Cent/prevoženi kilometer vozila

Primestne ceste (2)

Medmestne ceste (3)

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa ne presega 12 ton

ali ima dve osi

Euro 0

18,6

9,9

Euro I

12,6

6,4

Euro II

12,5

6,3

Euro III

9,6

4,8

Euro IV

7,3

3,4

Euro V

4,4

1,8

Euro VI

2,3

0,5

Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili

2,0

0,3

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 12 do 18 ton

ali ima tri osi

Euro 0

24,6

13,7

Euro I

15,8

8,4

Euro II

15,8

8,4

Euro III

12,5

6,6

Euro IV

9,2

4,5

Euro V

5,6

2,7

Euro VI

2,8

0,7

Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili

2,3

0,3

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 18 do 32 ton

ali ima štiri osi

Euro 0

27,8

15,8

Euro I

20,4

11,3

Euro II

20,4

11,2

Euro III

16,3

8,9

Euro IV

11,8

6,0

Euro V

6,6

3,4

Euro VI

3,1

0,8

Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili

2,5

0,3

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je več kot 32 ton

ali ima pet ali več osi

Euro 0

33,5

19,4

Euro I

25,0

14,1

Euro II

24,9

13,9

Euro III

20,1

11,1

Euro IV

14,2

7,5

Euro V

7,6

3,8

Euro VI

3,4

0,8

Onesnažuje manj kot Euro VI, vključno z brezemisijskimi vozili

2,8

0,3

Vrednosti iz tabele 1 je mogoče na gorskih območjih in ob aglomeracijah pomnožiti s faktorjem do 2, kolikor to upravičujejo manjša razpršenost, nakloni cest, višina ali temperaturne inverzije. Če obstajajo znanstveni dokazi za višji gorski ali aglomeracijski faktor, se ta referenčna vrednost lahko poveča na podlagi podrobne utemeljitve.

| (6) | k Direktivi 1999/62/ES se doda naslednja priloga:


  „PRILOGA IIIc
  REFERENČNE VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE ZA EMISIJE CO2

  V tej prilogi so določene referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške, ki upoštevajo emisije CO2.
  Tabela 1

  Referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 za težka tovorna vozila


  Razred vozila | | Cent/prevoženi kilometer vozila | Medmestne ceste (vključno z avtocestami) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa ne presega 12 ton
  ali ima dve osi | Emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 4,5 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III
  Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 4,0 |
| Emisijski razred CO2 2 | 3,8 |
| Emisijski razred CO2 3 | 3,6 |
| Nizkoemisijsko vozilo | 2,0 |
| Brezemisijsko vozilo | 0 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 12 do 18 ton
  ali ima tri osi | Emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 6,0 |
| Euro I
  Euro II
  Euro III | 5,2 |
| Euro IV
  Euro V
  Euro VI | 5,0 |
| Emisijski razred CO2 2 | 4,8 |
| Emisijski razred CO2 3 | 4,5 |
| Nizkoemisijsko vozilo | 2,5 |
| Brezemisijsko vozilo | 0 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 18 do 32 ton
  ali ima štiri osi | Emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 7,9 |
| Euro I | 6,9 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 6,7 |
| Euro V |
| Euro VI |
| Emisijski razred CO2 2 | 6,4 |
| Emisijski razred CO2 3 | 6,0 |
| Nizkoemisijsko vozilo | 3,4 |
| Brezemisijsko vozilo | 0 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je več kot 32 ton
  ali ima pet ali več osi | Emisijski razred CO2 1 | Euro 0 | 9,1 |
| Euro I | 8,1 |
| Euro II |
| Euro III |
| Euro IV | 8,0 |
| Euro V |
| Euro VI |
| Emisijski razred CO2 2 | 7,6 |
| Emisijski razred CO2 3 | 7,2 |
| Nizkoemisijsko vozilo | 4,0 |
| Brezemisijsko vozilo | 0 ; |

(6)

k Direktivi 1999/62/ES se doda naslednja priloga:

„PRILOGA IIIc

REFERENČNE VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE ZA EMISIJE CO2

V tej prilogi so določene referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške, ki upoštevajo emisije CO2.

Tabela 1

Referenčne vrednosti pristojbine za zunanje stroške za emisije CO2 za težka tovorna vozila

Razred vozila

Cent/prevoženi kilometer vozila

Medmestne ceste (vključno z avtocestami)

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa ne presega 12 ton

ali ima dve osi

Emisijski razred CO2 1

Euro 0

4,5

Euro I

Euro II

Euro III

Euro IV

Euro V

Euro VI

4,0

Emisijski razred CO2 2

3,8

Emisijski razred CO2 3

3,6

Nizkoemisijsko vozilo

2,0

Brezemisijsko vozilo

0

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 12 do 18 ton

ali ima tri osi

Emisijski razred CO2 1

Euro 0

6,0

Euro I

Euro II

Euro III

5,2

Euro IV

Euro V

Euro VI

5,0

Emisijski razred CO2 2

4,8

Emisijski razred CO2 3

4,5

Nizkoemisijsko vozilo

2,5

Brezemisijsko vozilo

0

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je od 18 do 32 ton

ali ima štiri osi

Emisijski razred CO2 1

Euro 0

7,9

Euro I

6,9

Euro II

Euro III

Euro IV

6,7

Euro V

Euro VI

Emisijski razred CO2 2

6,4

Emisijski razred CO2 3

6,0

Nizkoemisijsko vozilo

3,4

Brezemisijsko vozilo

0

Težko tovorno vozilo, katerega največja tehnično dovoljena masa je več kot 32 ton

ali ima pet ali več osi

Emisijski razred CO2 1

Euro 0

9,1

Euro I

8,1

Euro II

Euro III

Euro IV

8,0

Euro V

Euro VI

Emisijski razred CO2 2

7,6

Emisijski razred CO2 3

7,2

Nizkoemisijsko vozilo

4,0

Brezemisijsko vozilo

0 ;

| (7) | v Prilogi IV k Direktivi 1999/62/ES se tabela „Kombinacije vozil (spojena vozila in cestni vlaki)“ nadomesti z naslednjim:

  „Kombinacije vozil (spojena vozila in cestni vlaki)


  Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem | Drugi sistemi vzmetenja vozne osi | Škodni razred |
| --- | --- | --- | --- |
| Število osi in največja tehnično dovoljena masa
  (v tonah) | Število osi in največja tehnično dovoljena masa
  (v tonah) | |
| Ne manj kot | Manj kot | Ne manj kot | Manj kot | |
| 2 + 1 osi | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 osi | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 2 + 4 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 1 osi | II |
| 30
  32 | 32
  35 | 30 | 32 | |
| | | 32 | 35 | III |
| 3 + 2 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 osi | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 osi |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| Najmanj 8 osi |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III;“ |

(7)

v Prilogi IV k Direktivi 1999/62/ES se tabela „Kombinacije vozil (spojena vozila in cestni vlaki)“ nadomesti z naslednjim:

„Kombinacije vozil (spojena vozila in cestni vlaki)

Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem

Drugi sistemi vzmetenja vozne osi

Škodni razred

Število osi in največja tehnično dovoljena masa

(v tonah)

Število osi in največja tehnično dovoljena masa

(v tonah)

Ne manj kot

Manj kot

Ne manj kot

Manj kot

2 + 1 osi

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 osi

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

2 + 4 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 1 osi

II

30

32

32

35

30

32

32

35

III

3 + 2 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 osi

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 osi

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

Najmanj 8 osi

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III;“

| (8) | k Direktivi 1999/62/ES se dodajo naslednje priloge:


  „PRILOGA V

  NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZASTOJE

  V tej prilogi so določene minimalne zahteve za zaračunavanje pristojbine za zastoje.
  1.   Zajeti deli omrežja, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zastoje, vozila in obdobja
  Države članice natančno določijo:


  (a) | del ali dele svojega omrežja, ki ga sestavljajo njihovi deleži vseevropskega cestnega omrežja in njihove avtoceste iz člena 7(1), na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, v skladu s členom 7da(1) in (3); |
| --- | --- | --- |

(8)

k Direktivi 1999/62/ES se dodajo naslednje priloge:

„PRILOGA V

NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZASTOJE

V tej prilogi so določene minimalne zahteve za zaračunavanje pristojbine za zastoje.

1.   Zajeti deli omrežja, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zastoje, vozila in obdobja

Države članice natančno določijo:

(a)

del ali dele svojega omrežja, ki ga sestavljajo njihovi deleži vseevropskega cestnega omrežja in njihove avtoceste iz člena 7(1), na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, v skladu s členom 7da(1) in (3);

| (b) | klasifikacijo odsekov omrežja, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, kot ‚velemestni‘ in ‚nevelemestni‘. Države članice za določitev klasifikacije vsakega posameznega cestnega odseka uporabijo merila iz tabele 1.
  Tabela 1

  Merila za klasifikacijo cest na omrežju iz točke (a) kot ‚velemestne‘ in ‚nevelemestne‘


  Kategorija ceste | Merilo za klasifikacijo |
| --- | --- | --- |
| ‚Velemestna‘ | Odseki omrežja, ki potekajo v okviru aglomeracij z 250 000 prebivalci ali več |
| ‚Nevelemestna‘ | Odseki omrežja, ki ne štejejo za ‚velemestne‘ |

(b)

klasifikacijo odsekov omrežja, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, kot ‚velemestni‘ in ‚nevelemestni‘. Države članice za določitev klasifikacije vsakega posameznega cestnega odseka uporabijo merila iz tabele 1.

Tabela 1

Merila za klasifikacijo cest na omrežju iz točke (a) kot ‚velemestne‘ in ‚nevelemestne‘

Kategorija ceste

Merilo za klasifikacijo

‚Velemestna‘

Odseki omrežja, ki potekajo v okviru aglomeracij z 250 000 prebivalci ali več

‚Nevelemestna‘

Odseki omrežja, ki ne štejejo za ‚velemestne‘

| (c) | obdobja, ko se zaračunava pristojbina, za vsak posamezni odsek. Kadar se v obdobju zaračunavanja pristojbin zaračunavajo različne ravni pristojbine, države članice natančno določijo začetek in konec vsakega posameznega obdobja, ko se zaračunava posebna pristojbina.
  Države članice za določitev razmerja med ravnmi pristojbine za različne kategorije vozil uporabijo ekvivalenčne faktorje iz tabele 2.
  Tabela 2

  Ekvivalenčni faktorji za določitev razmerja med ravnmi pristojbine za zastoje za različne kategorije vozil


  Kategorija vozila | Ekvivalenčni faktor |
| --- | --- | --- |
| Lahka vozila | 1 |
| Toga težka tovorna vozila | 1,9 |
| Avtobusi | 2,5 |
| Spojena težka tovorna vozila | 2,9 |

(c)

obdobja, ko se zaračunava pristojbina, za vsak posamezni odsek. Kadar se v obdobju zaračunavanja pristojbin zaračunavajo različne ravni pristojbine, države članice natančno določijo začetek in konec vsakega posameznega obdobja, ko se zaračunava posebna pristojbina.

Države članice za določitev razmerja med ravnmi pristojbine za različne kategorije vozil uporabijo ekvivalenčne faktorje iz tabele 2.

Tabela 2

Ekvivalenčni faktorji za določitev razmerja med ravnmi pristojbine za zastoje za različne kategorije vozil

Kategorija vozila

Ekvivalenčni faktor

Lahka vozila

1

Toga težka tovorna vozila

1,9

Avtobusi

2,5

Spojena težka tovorna vozila

2,9

2.   Znesek pristojbine

Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ za vsak razred vozila, cestni odsek in obdobje določi posamezen poseben znesek, določen v skladu z določbami iz oddelka 1 te priloge, ob upoštevanju ustrezne referenčne vrednosti iz tabele v Prilogi VI. Tarifna struktura je pregledna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike.

Pred začetkom izvajanja pristojbine za zastoje država članica pravočasno objavi vse naslednje:

| (a) | vse parametre, podatke in druge informacije, brez katerih razumevanje določitve klasifikacije cest in vozil ter obdobij zaračunavanja pristojbine ni mogoče; |
| --- | --- |

(a)

vse parametre, podatke in druge informacije, brez katerih razumevanje določitve klasifikacije cest in vozil ter obdobij zaračunavanja pristojbine ni mogoče;

| (b) | popoln opis pristojbin za zastoje, ki se zaračunavajo za vsako posamezno kategorijo vozila na vsakem posameznem cestnem odseku in za vsako posamezno obdobje. |
| --- | --- |

(b)

popoln opis pristojbin za zastoje, ki se zaračunavajo za vsako posamezno kategorijo vozila na vsakem posameznem cestnem odseku in za vsako posamezno obdobje.

Države članice dajo Komisiji na voljo vse informacije, ki se objavijo v skladu s točkama (a) in (b).

Pristojbina se določi šele po tem, ko je bilo upoštevano tveganje preusmeritve prometa skupaj z morebitnimi negativnimi učinki na varnost v cestnem prometu, okolje in zastoje ter morebitne rešitve za ublažitev teh tveganj.

Kadar namerava država članica zaračunavati višje pristojbine za zastoje od referenčnih vrednosti iz tabele v Prilogi VI, uradno obvesti Komisijo o naslednjem:

| (i) | lokaciji cest, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zastoje; |
| --- | --- |

(i)

lokaciji cest, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zastoje;

| (ii) | klasifikaciji cest kot ‚velemestne‘ in ‚nevelemestne‘, kot je opredeljeno v točki (b) oddelka 1; |
| --- | --- |

(ii)

klasifikaciji cest kot ‚velemestne‘ in ‚nevelemestne‘, kot je opredeljeno v točki (b) oddelka 1;

| (iii) | obdobjih, v katerih se zaračunava pristojbina, kot je opredeljeno v točki (c) oddelka 1; |
| --- | --- |

(iii)

obdobjih, v katerih se zaračunava pristojbina, kot je opredeljeno v točki (c) oddelka 1;

| (iv) | morebitnem delnem ali popolnem izvzetju za minibuse in avtobuse. |
| --- | --- |

(iv)

morebitnem delnem ali popolnem izvzetju za minibuse in avtobuse.

3.   Spremljanje

Država članica ali, kadar je ustrezno, neodvisni organ spremlja uspešnost tarifne sheme pri razbremenjevanju zastojev. Tarifno strukturo, obdobja zaračunavanja in posebni znesek pristojbine, določene za dani razred vozila, vrsto ceste in obdobje, kadar je ustrezno vsake tri leta prilagodi spremembam v povpraševanju po prevoznih storitvah in njihovi ponudbi.

PRILOGA VI

REFERENČNE VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZASTOJE

V tej prilogi so določene referenčne vrednosti pristojbine za zastoje.

Referenčne vrednosti iz tabele spodaj se uporabljajo za lahka vozila. Pristojbine za zastoje za druge kategorije vozil se določijo tako, da se pristojbina, ki se zaračunava lahkim vozilom, pomnoži z ekvivalenčnimi faktorji iz tabele v Prilogi V.

Tabela

Referenčne vrednosti pristojbine za zastoje za lahka vozila

| Cent/prevoženi kilometer vozila | Velemestna | Nevelemestna |
| --- | --- | --- |
| Avtoceste | 25,9 | 23,7 |
| Glavne ceste | 61,0 | 41,5 |

Cent/prevoženi kilometer vozila

Velemestna

Nevelemestna

Avtoceste

25,9

23,7

Glavne ceste

61,0

41,5

PRILOGA VII

VREDNOSTI EMISIJ

V tej prilogi so določene vrednosti emisij za onesnaževala, na podlagi katerih se razlikujejo cestnine in uporabnine v skladu s členom 7gb(1), točka (b).

Tabela

Merila za vrednosti emisij za onesnaževala za lahka vozila

| Cestnina in uporabnina | 5–15 % pod najvišjo stopnjo | 15–25 % pod najvišjo stopnjo | 25–35 % pod najvišjo stopnjo | do 75 % pod najvišjo stopnjo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrednosti emisij | Euro-6d-temp-x (#) | Euro-6d-x (#) | Deklarirane največje vrednosti RDE za emisije onesnaževal (##) < 80 % veljavnih mejnih vrednosti emisij | Brezemisijska vozila |

Cestnina in uporabnina

5–15 % pod najvišjo stopnjo

15–25 % pod najvišjo stopnjo

25–35 % pod najvišjo stopnjo

do 75 % pod najvišjo stopnjo

Vrednosti emisij

Euro-6d-temp-x (#)

Euro-6d-x (#)

Deklarirane največje vrednosti RDE za emisije onesnaževal (##) < 80 % veljavnih mejnih vrednosti emisij

Brezemisijska vozila

---

(*)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

*

(**)  Metodologija Evropske agencije za okolje: priročnik EMEP/EEA o evidencah emisij onesnaževal zraka 2019 – tehnične smernice za pripravo nacionalnih evidenc emisij (http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2019).

**

(***)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

***

(****)  Uredba (EU) št. 540/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ravni hrupa motornih vozil in nadomestnih sistemih za dušenje zvoka ter o spremembi Direktive 2007/46/ES ter razveljavitvi Direktive 70/157/EGS (UL L 158, 27.5.2014, str. 131).;

****

---

(1)  Države članice lahko pri uporabi ekvivalenčnih faktorjev upoštevajo gradnjo cest, ki poteka v več fazah ali temelji na usmeritvi k dolgemu življenjskemu ciklu.

1

(2)  
  ‚Primestna‘ so območja z gostoto prebivalstva med 150 in 900 prebivalci/km2 (povprečna gostota prebivalstva je 300 prebivalcev/km2).

2

2

2

(3)  
  ‚Medmestna‘ so območja z gostoto prebivalstva, nižjo od 150 prebivalcev/km2.

3

2

(#)  pri čemer lahko x ostane prazen ali se nadomesti z enim od naslednjega: EVAP, EVAP-ISC, ISC ali ISC-FCM

#

(##)  za NOx in PN, kot je navedeno v točki 48.2 certifikata o skladnosti vozil v Dodatku k Prilogi VIII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/683 (*).

# #

x

*

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/40

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/363

z dne 24. januarja 2022

o spremembi in popravku Priloge IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 glede seznamov tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih ribiških proizvodov v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), in zlasti člena 53(1), točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (2) in zlasti člena 127(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/625 (3) določa zahteve za vstop pošiljk nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, iz tretjih držav ali njihovih regij v Unijo, da se zagotovi njihovo izpolnjevanje veljavnih zahtev, določenih v pravilih o varnosti hrane iz člena 1(2)(a) Uredbe (EU) 2017/625, ali zahtev, ki so priznane kot vsaj enakovredne. Zlasti določa zahtevo, da morajo navedeni živali in blago, ki vstopajo v Unijo, prihajati iz tretje države ali njene regije, ki je navedena na seznamu v skladu s členom 126(2), točka (a), Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/625 (3) določa zahteve za vstop pošiljk nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, iz tretjih držav ali njihovih regij v Unijo, da se zagotovi njihovo izpolnjevanje veljavnih zahtev, določenih v pravilih o varnosti hrane iz člena 1(2)(a) Uredbe (EU) 2017/625, ali zahtev, ki so priznane kot vsaj enakovredne. Zlasti določa zahtevo, da morajo navedeni živali in blago, ki vstopajo v Unijo, prihajati iz tretje države ali njene regije, ki je navedena na seznamu v skladu s členom 126(2), točka (a), Uredbe (EU) 2017/625.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/405 (4) določa sezname tretjih držav in njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, v Unijo v skladu s členom 126(2), točka (a), Uredbe (EU) 2017/625. V Prilogi IX k navedeni uredbi je določen seznam tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk nekaterih ribiških proizvodov, tudi proizvodov iz akvakulture, v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/405 (4) določa sezname tretjih držav in njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, v Unijo v skladu s členom 126(2), točka (a), Uredbe (EU) 2017/625. V Prilogi IX k navedeni uredbi je določen seznam tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk nekaterih ribiških proizvodov, tudi proizvodov iz akvakulture, v Unijo.

| (3) | Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2022/367 (5) so bili Belorusija, Izrael (6), Moldavija, Švica, Turčija, Združeni arabski emirati in Urugvaj vključeni v Prilogo k Sklepu Komisije 2011/163/EU (7) za podkategorijo „kaviar (proizvod iz rib)“ v kategoriji „proizvodi iz akvakulture“. Zato je primerno navedene tretje države vključiti v Prilogo IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 z opombo „akvakultura: kaviar (proizvod iz rib)“. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2022/367 (5) so bili Belorusija, Izrael (6), Moldavija, Švica, Turčija, Združeni arabski emirati in Urugvaj vključeni v Prilogo k Sklepu Komisije 2011/163/EU (7) za podkategorijo „kaviar (proizvod iz rib)“ v kategoriji „proizvodi iz akvakulture“. Zato je primerno navedene tretje države vključiti v Prilogo IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 z opombo „akvakultura: kaviar (proizvod iz rib)“.

| (4) | Kanada, Kitajska in Združene države Amerike so bile prej navedene za „akvakulturo“ v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU in so na tej podlagi izvažale kaviar iz akvakulture. Načrti spremljanja ostankov za ribe, ki so jih predložile, so bili v skladu s splošnimi zahtevami Unije za akvakulturo in so zajemali tudi kaviar. Zato navedene tretje države niso bile navedene na seznamu za „proizvode iz rib (npr. kaviar)“ iz Priloge k Sklepu 2011/163/EU, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/2315. Z Izvedbenim sklepom (EU) 2022/367 so bile Kanada, Kitajska in Združene države Amerike vključene v Prilogo k Sklepu 2011/163/EU za podkategorijo „kaviar (proizvod iz rib)“ v kategoriji „proizvodi iz akvakulture“. Zato je primerno navedene tretje države vključiti v Prilogo IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 za vse ribiške proizvode v kategoriji akvakultura. |
| --- | --- |

(4)

Kanada, Kitajska in Združene države Amerike so bile prej navedene za „akvakulturo“ v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU in so na tej podlagi izvažale kaviar iz akvakulture. Načrti spremljanja ostankov za ribe, ki so jih predložile, so bili v skladu s splošnimi zahtevami Unije za akvakulturo in so zajemali tudi kaviar. Zato navedene tretje države niso bile navedene na seznamu za „proizvode iz rib (npr. kaviar)“ iz Priloge k Sklepu 2011/163/EU, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/2315. Z Izvedbenim sklepom (EU) 2022/367 so bile Kanada, Kitajska in Združene države Amerike vključene v Prilogo k Sklepu 2011/163/EU za podkategorijo „kaviar (proizvod iz rib)“ v kategoriji „proizvodi iz akvakulture“. Zato je primerno navedene tretje države vključiti v Prilogo IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 za vse ribiške proizvode v kategoriji akvakultura.

| (5) | Oman je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/2315 (8) črtan s seznama držav, upravičenih do proizvodov iz akvakulture, iz Priloge k Sklepu 2011/163/EU, saj omanski odobreni načrt spremljanja ostankov ni bil zadovoljiv. Oman je bil z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/34 (9) črtan iz Priloge IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 za proizvode iz akvakulture, nenamerno pa tudi za ribe iz divjega ulova, za katere ni potreben načrt spremljanja ostankov. Zato je treba vnos za Oman za ribe iz divjega ulova v Prilogi IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 popraviti. |
| --- | --- |

(5)

Oman je bil z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/2315 (8) črtan s seznama držav, upravičenih do proizvodov iz akvakulture, iz Priloge k Sklepu 2011/163/EU, saj omanski odobreni načrt spremljanja ostankov ni bil zadovoljiv. Oman je bil z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/34 (9) črtan iz Priloge IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 za proizvode iz akvakulture, nenamerno pa tudi za ribe iz divjega ulova, za katere ni potreben načrt spremljanja ostankov. Zato je treba vnos za Oman za ribe iz divjega ulova v Prilogi IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 popraviti.

| (6) | Prilogo IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti. |
| --- | --- |

(6)

Prilogo IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti.

| (7) | Da bi čim bolj zmanjšali motnje v trgovini ter zagotovili pravno varnost in skladnost s Sklepom 2011/163/EU, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(7)

Da bi čim bolj zmanjšali motnje v trgovini ter zagotovili pravno varnost in skladnost s Sklepom 2011/163/EU, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. januarja 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/625 z dne 4. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za vnos pošiljk nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, v Unijo (UL L 131, 17.5.2019, str. 18).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/405 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 118).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/367 z dne 2. marca 2022 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES (glej stran 107 tega Uradnega lista).

5

(6)  V nadaljnjem besedilu se razume kot Država Izrael brez ozemelj, ki so od junija 1967 pod izraelsko upravo, tj. Golanske planote, Gaze, vzhodnega Jeruzalema in drugih delov Zahodnega brega.

6

(7)  Sklep Komisije 2011/163/EU z dne 16. marca 2011 o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES (UL L 70, 17.3.2011, str. 40).

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2315 z dne 17. decembra 2021 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES (UL L 464, 28.12.2021, str. 17).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/34 z dne 22. decembra 2021 o spremembi prilog III, VIII, IX in XI k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 glede seznamov tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekatere pernate divjadi, namenjene za prehrano ljudi, pošiljk nekaterih školjk, iglokožcev, plaščarjev in morskih polžev, nekaterih ribiških proizvodov ter žabjih krakov in polžev v Unijo in o razveljavitvi Odločbe 2007/82/ES (UL L 8, 13.1.2022, str. 1).

9

---

PRILOGA

Priloga IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 se spremeni:

| (a) | vnos za Združene arabske emirate se nadomesti z naslednjim:


  „AE | Združeni arabski emirati | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)
  samo surovina iz držav članic ali drugih tretjih držav, iz katerih je dovoljen uvoz take surovine v Unijo“ |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

vnos za Združene arabske emirate se nadomesti z naslednjim:

„AE

Združeni arabski emirati

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)

samo surovina iz držav članic ali drugih tretjih držav, iz katerih je dovoljen uvoz take surovine v Unijo“

| (b) | vnos za Belorusijo se nadomesti z naslednjim:


  „BY | Belorusija | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za Belorusijo se nadomesti z naslednjim:

„BY

Belorusija

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“

| (c) | vnos za Kanado se nadomesti z naslednjim:


  „CA | Kanada  (*1) | |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za Kanado se nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada  (*1)

| (d) | vnos za Švico se nadomesti z naslednjim:


  „CH | Švica  (*2) | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib) |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vnos za Švico se nadomesti z naslednjim:

„CH

Švica  (*2)

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)

| (e) | vnos za Kitajsko se nadomesti z naslednjim:


  „CN | Kitajska  (*3) | |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

vnos za Kitajsko se nadomesti z naslednjim:

„CN

Kitajska  (*3)

| (f) | vnos za Izrael se nadomesti z naslednjim:


  „IL | Izrael  (*4) | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib) |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

vnos za Izrael se nadomesti z naslednjim:

„IL

Izrael  (*4)

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)

| (g) | vnos za Moldavijo se nadomesti z naslednjim:


  „MD | Moldavija | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“ |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

vnos za Moldavijo se nadomesti z naslednjim:

„MD

Moldavija

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“

| (h) | naslednji vnos se vstavi med vnosa za Novo Zelandijo in Panamo:


  „OM | Oman | samo divji ulov“ |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

naslednji vnos se vstavi med vnosa za Novo Zelandijo in Panamo:

„OM

Oman

samo divji ulov“

| (i) | vnos za Turčijo se nadomesti z naslednjim:


  „TR | Turčija | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“ |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

vnos za Turčijo se nadomesti z naslednjim:

„TR

Turčija

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“

| (j) | vnos za Združene države Amerike se nadomesti z naslednjim:


  „ZDA | Združene države Amerike  (*5) | |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

vnos za Združene države Amerike se nadomesti z naslednjim:

„ZDA

Združene države Amerike  (*5)

| (k) | vnos za Urugvaj se nadomesti z naslednjim:


  „UY | Urugvaj | akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“ |
| --- | --- | --- | --- |

(k)

vnos za Urugvaj se nadomesti z naslednjim:

„UY

Urugvaj

akvakultura: ribe in kaviar (proizvod iz rib)“

---

(*1)  Te tretje države ali njihove regije lahko izvozijo vse ribiške proizvode (ribe, kaviar (proizvod iz rib) in rake).“

(*2)  V skladu s Sporazumom z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 114, 30.4.2002, str. 132).“

(*3)  Te tretje države ali njihove regije lahko izvozijo vse ribiške proizvode (ribe, kaviar (proizvod iz rib) in rake).“

(*4)  V nadaljnjem besedilu se razume kot Država Izrael brez ozemelj, ki so od junija 1967 pod izraelsko upravo, tj. Golanske planote, Gaze, vzhodnega Jeruzalema in drugih delov Zahodnega brega.“

(*5)  Te tretje države ali njihove regije lahko izvozijo vse ribiške proizvode (ribe, kaviar (proizvod iz rib) in rake).“

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/364

z dne 3. marca 2022

o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti členov 230(1) in 232(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 zahteva, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 zahteva, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo.

| (2) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov morajo izpolnjevati za vstop v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov morajo izpolnjevati za vstop v Unijo.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo.

| (4) | Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo.

| (5) | Kanada je obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruh se nahaja v drugem obratu v provinci Nova Škotska in je bil 8. februarja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada je obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruh se nahaja v drugem obratu v provinci Nova Škotska in je bil 8. februarja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (6) | Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo tudi o izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruhi so blizu mesta Grimsbyja v občini North East Lincolnshire v grofiji Lincolnshire v Angliji ter blizu mesta Newtown in blizu mesta Welshpool v občini Montgomeryshire v grofiji Powyshire v Walesu in so bili 21. februarja 2022 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je obvestilo Komisijo tudi o izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruhi so blizu mesta Grimsbyja v občini North East Lincolnshire v grofiji Lincolnshire v Angliji ter blizu mesta Newtown in blizu mesta Welshpool v občini Montgomeryshire v grofiji Powyshire v Walesu in so bili 21. februarja 2022 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (7) | Združene države Amerike so poleg tega obvestile Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruh se nahaja v okrožju New Castle v zvezni državi Delaware v Združenih državah Amerike in je bil 22. februarja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Združene države Amerike so poleg tega obvestile Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruh se nahaja v okrožju New Castle v zvezni državi Delaware v Združenih državah Amerike in je bil 22. februarja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (8) | Združene države Amerike so poleg tega obvestile Komisijo o dveh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Navedena izbruha se nahajata v okrožju Greene v zvezni državi Indiana v Združenih državah Amerike in sta bila 23. februarja 2022 potrjena z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Združene države Amerike so poleg tega obvestile Komisijo o dveh izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Navedena izbruha se nahajata v okrožju Greene v zvezni državi Indiana v Združenih državah Amerike in sta bila 23. februarja 2022 potrjena z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (9) | Združene države Amerike so poleg tega obvestile Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruh se nahaja v tretjem obratu v že prizadetem okrožju Dubois v zvezni državi Indiana v Združenih državah Amerike in je bil 24. februarja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Združene države Amerike so poleg tega obvestile Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini. Izbruh se nahaja v tretjem obratu v že prizadetem okrožju Dubois v zvezni državi Indiana v Združenih državah Amerike in je bil 24. februarja 2022 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (10) | Veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike so okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrsko območje pod nadzorom in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni. |
| --- | --- |

(10)

Veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike so okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrsko območje pod nadzorom in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni.

| (11) | Kanada, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike so Komisiji predložili informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejeli za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo. |
| --- | --- |

(11)

Kanada, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike so Komisiji predložili informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejeli za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade, Združenega kraljestva in Združenih držav Amerike zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo.

| (12) | Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z izbruhoma visokopatogene aviarne influence, potrjenima 2. novembra 2021 v obratu s perutnino blizu mesta Wrexham v Walesu in 12. novembra 2021 v obratu s perutnino blizu mesta Frinton-on-Sea v občini Tendring v grofiji Essex v Angliji ter o ukrepih, ki jih je sprejelo za preprečitev nadaljnjega širjenja navedene bolezni. Po navedenem izbruhu visokopatogene aviarne influence je Združeno kraljestvo izvedlo politiko pokončanja okuženih živali za obvladovanje navedene bolezni in omejitev njenega širjenja. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokončalo potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja okuženih živali v okuženem obratu s perutnino na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z izbruhoma visokopatogene aviarne influence, potrjenima 2. novembra 2021 v obratu s perutnino blizu mesta Wrexham v Walesu in 12. novembra 2021 v obratu s perutnino blizu mesta Frinton-on-Sea v občini Tendring v grofiji Essex v Angliji ter o ukrepih, ki jih je sprejelo za preprečitev nadaljnjega širjenja navedene bolezni. Po navedenem izbruhu visokopatogene aviarne influence je Združeno kraljestvo izvedlo politiko pokončanja okuženih živali za obvladovanje navedene bolezni in omejitev njenega širjenja. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokončalo potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja okuženih živali v okuženem obratu s perutnino na svojem ozemlju.

| (13) | Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in ugotovila, da sta bila izbruha visokopatogene aviarne influence v obratu s perutnino blizu mesta Wrexham v Walesu in v obratu s perutnino blizu mesta Frinton-on-Sea v občini Tendring v grofiji Essex odpravljena in da ni več nobenega tveganja, povezanega z vstopom perutninskega blaga z območij Združenega kraljestva, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen zaradi navedenih izbruhov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in ugotovila, da sta bila izbruha visokopatogene aviarne influence v obratu s perutnino blizu mesta Wrexham v Walesu in v obratu s perutnino blizu mesta Frinton-on-Sea v občini Tendring v grofiji Essex odpravljena in da ni več nobenega tveganja, povezanega z vstopom perutninskega blaga z območij Združenega kraljestva, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen zaradi navedenih izbruhov.

| (14) | Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (15) | Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(15)

Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. marca 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1).

3

---

PRILOGA

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita:

| (1) | Priloga V se spremeni:


  (a) | del 1 se spremeni:


  (i) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.1 doda naslednja vrstica za območje CA-2.2:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 8.2.2022“ | |

(1)

Priloga V se spremeni:

(a)

del 1 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.1 doda naslednja vrstica za območje CA-2.2:

„CA

Kanada

CA-2.2

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

8.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

8.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

8.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

8.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

8.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

8.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

8.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

8.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

8.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

8.2.2022“

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.17 nadomesti z naslednjim:


  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.17 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022“ |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.17 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.17

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

2.11.2021

19.2.2022“

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.20 nadomesti z naslednjim:


  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.20 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022“ |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.20 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.20

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

12.11.2021

20.2.2022“

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.97 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.98, GB-2.99 in GB-2.100:


  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.98 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.99 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.100 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1’ | | 21.2.2022“ | |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.97 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.98, GB-2.99 in GB-2.100:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.98

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

21.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

21.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

21.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

21.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

21.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

21.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

21.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

21.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

21.2.2022

GB-2.99

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

21.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

21.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

21.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

21.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

21.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

21.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

21.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

21.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

21.2.2022

GB-2.100

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

21.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

21.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

21.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

21.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

21.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

21.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

21.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

21.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

21.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1’

21.2.2022“

| (v) | pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:


  „US

  Združene države Amerike | US-2.8 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| US-2.9 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.10 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.11 | matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev | BPP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| matični tekači in proizvodni tekači | BPR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev | SP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| tekači, namenjeni za zakol | SR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev | DOC | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| enodnevni piščanci tekačev | DOR | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev | POU-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HEP | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| valilna jajca tekačev | HER | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev | HE-LT20 | N, P1 | | 24.2.2022“ | |

(v)

pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:

„US

Združene države Amerike

US-2.8

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

22.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

22.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

22.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

22.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

22.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

22.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

22.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

22.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

22.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

22.2.2022

US-2.9

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

23.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

23.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

23.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

23.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

23.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

23.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

23.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

23.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

23.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

23.2.2022

US-2.10

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

23.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

23.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

23.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

23.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

23.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

23.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

23.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

23.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

23.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

23.2.2022

US-2.11

matična perutnina, razen tekačev, in proizvodna perutnina, razen tekačev

BPP

N, P1

24.2.2022

matični tekači in proizvodni tekači

BPR

N, P1

24.2.2022

perutnina, namenjena za zakol, razen tekačev

SP

N, P1

24.2.2022

tekači, namenjeni za zakol

SR

N, P1

24.2.2022

enodnevni piščanci, razen enodnevnih piščancev tekačev

DOC

N, P1

24.2.2022

enodnevni piščanci tekačev

DOR

N, P1

24.2.2022

manj kot 20 glav perutnine, razen tekačev

POU-LT20

N, P1

24.2.2022

valilna jajca perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HEP

N, P1

24.2.2022

valilna jajca tekačev

HER

N, P1

24.2.2022

manj kot 20 valilnih jajc perutnine, razen valilnih jajc tekačev

HE-LT20

N, P1

24.2.2022“

| (b) | del 2 se spremeni:


  (i) | pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.1 doda naslednji opis območja CA-2.2:


  „Kanada | CA-2.2 | provinca Nova Škotska:
  občine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont in Union Corner“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

del 2 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.1 doda naslednji opis območja CA-2.2:

„Kanada

CA-2.2

provinca Nova Škotska:

občine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont in Union Corner“

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za opisom območja GB-2.97 dodajo naslednji opisi območij GB-2.98, GB-2.99 in GB-2.100:


  „Združeno kraljestvo | GB-2.98 | blizu Grimsby, Northeast Lincolnshire, Lincolnshire, Anglija:
  območje v krogu s polmerom 10 km s središčem na decimalnih koordinatah koordinatnega sistema WGS 84: N53.53 in W0.15 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.99 | blizu Newtown, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  območje v krogu s polmerom 10 km s središčem na decimalnih koordinatah koordinatnega sistema WGS 84: N52.54 in W3.37 |
| GB-2.100 | blizu Welshpool, Montgomeryshire, Powys, Wales:
  območje v krogu s polmerom 10 km s središčem na decimalnih koordinatah koordinatnega sistema WGS 84: N52.69 in W3.12“ |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za opisom območja GB-2.97 dodajo naslednji opisi območij GB-2.98, GB-2.99 in GB-2.100:

„Združeno kraljestvo

GB-2.98

blizu Grimsby, Northeast Lincolnshire, Lincolnshire, Anglija:

območje v krogu s polmerom 10 km s središčem na decimalnih koordinatah koordinatnega sistema WGS 84: N53.53 in W0.15

GB-2.99

blizu Newtown, Montgomeryshire, Powys, Wales:

območje v krogu s polmerom 10 km s središčem na decimalnih koordinatah koordinatnega sistema WGS 84: N52.54 in W3.37

GB-2.100

blizu Welshpool, Montgomeryshire, Powys, Wales:

območje v krogu s polmerom 10 km s središčem na decimalnih koordinatah koordinatnega sistema WGS 84: N52.69 in W3.12“

| (iii) | pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.7 dodajo naslednji opisi območij US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:


  „Združene države Amerike | US-2.8 | zvezna država Delaware:
  okrožje New Castle: območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 75.7420940°W 39.5302267°N) in se širi v smeri urnega kazalca:


  (a) | proti severu: 0,3 km severno od križišča med cestama Bethel Church Road in Dillon Circle; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.7 dodajo naslednji opisi območij US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:

„Združene države Amerike

US-2.8

zvezna država Delaware:

okrožje New Castle: območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 75.7420940°W 39.5302267°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

(a)

proti severu: 0,3 km severno od križišča med cestama Bethel Church Road in Dillon Circle;

| (b) | proti severovzhodu: 0,8 km zahodno od križišča med cestama Bakersfield Drive in Old Stagecoach Road; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 0,8 km zahodno od križišča med cestama Bakersfield Drive in Old Stagecoach Road;

| (c) | proti vzhodu: 0,3 km severovzhodno od križišča med cestama Dupont Parkway in Old State Road; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 0,3 km severovzhodno od križišča med cestama Dupont Parkway in Old State Road;

| (d) | proti jugovzhodu: 1,3 km zahodno od križišča med cestama Blackbird Station Road in Grears Corner Road; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 1,3 km zahodno od križišča med cestama Blackbird Station Road in Grears Corner Road;

| (e) | proti jugu: 1,5 km vzhodno-jugovzhodno od križišča med cestama Massey Road in Bradford Johnson Road; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 1,5 km vzhodno-jugovzhodno od križišča med cestama Massey Road in Bradford Johnson Road;

| (f) | proti jugozahodu: 1,3 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Bohemia Avenue in E. Main Street; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 1,3 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Bohemia Avenue in E. Main Street;

| (g) | proti zahodu: 0,9 km zahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Glebe Road; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 0,9 km zahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Glebe Road;

| (h) | proti severozahodu: 0,6 km severozahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Randalia Road |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 0,6 km severozahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Randalia Road

US-2.9

zvezna država Indiana:

okrožje Greene (Greene 01): območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 87.0249854°W 39.0522695°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

| (a) | proti severu: 2,5 km severno-severozahodno od križišča med cestama IN-57 in W State Road 54; |
| --- | --- |

(a)

proti severu: 2,5 km severno-severozahodno od križišča med cestama IN-57 in W State Road 54;

| (b) | proti severovzhodu: 3,5 km vzhodno od križišča med cestama S 250W in W Base Road; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 3,5 km vzhodno od križišča med cestama S 250W in W Base Road;

| (c) | proti vzhodu: 1,4 km jugovzhodno od križišča med cestama S Baseline Road in W Harvest Church Road; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 1,4 km jugovzhodno od križišča med cestama S Baseline Road in W Harvest Church Road;

| (d) | proti jugovzhodu: 0,4 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1650 N; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 0,4 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1650 N;

| (e) | proti jugu: 1,3 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 700 E in E County Road 1550 N; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 1,3 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 700 E in E County Road 1550 N;

| (f) | proti jugozahodu: 1,5 km jugozahodno od križišča med cestama S County Road 900 W in W County Road 750 S; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 1,5 km jugozahodno od križišča med cestama S County Road 900 W in W County Road 750 S;

| (g) | proti zahodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama S County Road 1200 W in W County Road 300 S; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama S County Road 1200 W in W County Road 300 S;

| (h) | proti severozahodu: 0,7 km južno od križišča med cestama N County Road 900 W in W State Road 54 |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 0,7 km južno od križišča med cestama N County Road 900 W in W State Road 54

US-2.10

zvezna država Indiana:

okrožje Greene (Greene 02): območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 86.9268450°W 39.0433847°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

| (a) | proti severu: 1,3 km severovzhodno od križišča med cestama N Washington Street in Sand Road; |
| --- | --- |

(a)

proti severu: 1,3 km severovzhodno od križišča med cestama N Washington Street in Sand Road;

| (b) | proti severovzhodu: 0,6 km jugovzhodno od križišča med cestama S Haslers Road in E Sylvania Road; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 0,6 km jugovzhodno od križišča med cestama S Haslers Road in E Sylvania Road;

| (c) | proti vzhodu: 1,8 km jugovzhodno od križišča med cestama S Fowler Road in E Smith Drive; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 1,8 km jugovzhodno od križišča med cestama S Fowler Road in E Smith Drive;

| (d) | proti jugovzhodu: 0,6 km severovzhodno od križišča med cestama Highway 5 in Highway 486; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 0,6 km severovzhodno od križišča med cestama Highway 5 in Highway 486;

| (e) | proti jugu: 1,2 km jugovzhodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1475 N; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 1,2 km jugovzhodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1475 N;

| (f) | proti jugozahodu: 0,8 km vzhodno od križišča med cestama S County Road 700 E in W County Road 1650 N; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 0,8 km vzhodno od križišča med cestama S County Road 700 E in W County Road 1650 N;

| (g) | proti zahodu: 1,5 km južno od križišča med cestama S County Road 600 W in W County Road 300 S; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 1,5 km južno od križišča med cestama S County Road 600 W in W County Road 300 S;

| (h) | proti severozahodu: 0,2 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 57 in W Base Road |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 0,2 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 57 in W Base Road

US-2.11

zvezna država Indiana:

okrožje Dubois (Dubois 03): območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 86.9082905°W 38.3575910°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

| (a) | proti severu: 1,7 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Meridian Road in E 3rd Avenue; |
| --- | --- |

(a)

proti severu: 1,7 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Meridian Road in E 3rd Avenue;

| (b) | proti severovzhodu: 1,3 km severno-severozahodno od križišča med cestama S St Anthony RDW in E 450S; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 1,3 km severno-severozahodno od križišča med cestama S St Anthony RDW in E 450S;

| (c) | proti vzhodu: 0,4 km severozahodno od križišča med cestama E State Road 264 in E 850S; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 0,4 km severozahodno od križišča med cestama E State Road 264 in E 850S;

| (d) | proti jugovzhodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama Highway 64 in N State Road 162; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama Highway 64 in N State Road 162;

| (e) | proti jugu: 2,5 km južno-jugozahodno od križišča med Highway 64 in N 700 E; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 2,5 km južno-jugozahodno od križišča med Highway 64 in N 700 E;

| (f) | proti jugozahodu: 2,5 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 161 in W 1150 S; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 2,5 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 161 in W 1150 S;

| (g) | proti zahodu: 0,9 km južno-jugovzhodno od križišča med cstama S State Road 161 in W 650S; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 0,9 km južno-jugovzhodno od križišča med cstama S State Road 161 in W 650S;

| (h) | proti severozahodu: 1,7 km jugovzhodno od križišča med cestama S 550W in W Kessner Bridge Road“ |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 1,7 km jugovzhodno od križišča med cestama S 550W in W Kessner Bridge Road“

| (2) | Priloga XIV se spremeni:


  (a) | del 1 se spremeni:


  (i) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.1 doda naslednja vrstica za območje CA-2.2:


  „CA

  Kanada | CA-2.2 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 8.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 8.2.2022“ | |

(2)

Priloga XIV se spremeni:

(a)

del 1 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.1 doda naslednja vrstica za območje CA-2.2:

„CA

Kanada

CA-2.2

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

8.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

8.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

8.2.2022“

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.17 nadomesti z naslednjim:


  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.17 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 2.11.2021 | 19.2.2022“ |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.17 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.17

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

2.11.2021

19.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

2.11.2021

19.2.2022“

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.20 nadomesti z naslednjim:


  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.20 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022 |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 12.11.2021 | 20.2.2022“ |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.20 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.20

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

12.11.2021

20.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

12.11.2021

20.2.2022“

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.97 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.98, GB-2.99 in GB-2.100:


  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.98 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.99 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 21.2.2022 | |
| GB-2.100 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 21.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 21.2.2022“ | |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se za vrstico za območje GB-2.97 dodajo naslednje vrstice za območja GB-2.98, GB-2.99 in GB-2.100:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.98

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

21.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

21.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

21.2.2022

GB-2.99

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

21.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

21.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

21.2.2022

GB-2.100

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

21.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

21.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

21.2.2022“

| (v) | pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:


  „US

  Združene države Amerike | US-2.8 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 22.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 22.2.2022 | |
| US-2.9 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.10 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 23.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 23.2.2022 | |
| US-2.11 | sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev | POU | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| sveže meso tekačev | RAT | N, P1 | | 24.2.2022 | |
| sveže meso pernate divjadi | GBM | P1 | | 24.2.2022“ | |

(v)

pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.7 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:

„US

Združene države Amerike

US-2.8

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

22.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

22.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

22.2.2022

US-2.9

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

23.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

23.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

23.2.2022

US-2.10

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

23.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

23.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

23.2.2022

US-2.11

sveže meso perutnine, razen svežega mesa tekačev

POU

N, P1

24.2.2022

sveže meso tekačev

RAT

N, P1

24.2.2022

sveže meso pernate divjadi

GBM

P1

24.2.2022“

| (b) | del 2 se spremeni:


  (i) | pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.1 doda naslednji opis območja CA-2.2:


  „Kanada | CA-2.2 | provinca Nova Škotska:
  občine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont in Union Corner“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

del 2 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.1 doda naslednji opis območja CA-2.2:

„Kanada

CA-2.2

provinca Nova Škotska:

občine Newport Landing, Poplar Grove, Miller Creek, Centre Burlington, Mount Denson, Hantsport, Upper Falmouth, Windsor Forks, Five Mile Plains, Falmouth, Three Mile Plains, Newport Station, Saint Croix, Gypsum Mines, Sweets Corner, Mantua, Hartville, Belmont in Union Corner“

| (ii) | pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.7 dodajo naslednji opisi območij US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:


  „Združene države Amerike | US-2.8 | zvezna država Delaware:
  okrožje New Castle: območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 75.7420940°W 39.5302267°N) in se širi v smeri urnega kazalca:


  (a) | proti severu: 0,3 km severno od križišča med cestama Bethel Church Road in Dillon Circle; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.7 dodajo naslednji opisi območij US-2.8, US-2.9, US-2.10 in US-2.11:

„Združene države Amerike

US-2.8

zvezna država Delaware:

okrožje New Castle: območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 75.7420940°W 39.5302267°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

(a)

proti severu: 0,3 km severno od križišča med cestama Bethel Church Road in Dillon Circle;

| (b) | proti severovzhodu: 0,8 km zahodno od križišča med cestama Bakersfield Drive in Old Stagecoach Road; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 0,8 km zahodno od križišča med cestama Bakersfield Drive in Old Stagecoach Road;

| (c) | proti vzhodu: 0,3 km severovzhodno od križišča med cestama Dupont Parkway in Old State Road; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 0,3 km severovzhodno od križišča med cestama Dupont Parkway in Old State Road;

| (d) | proti jugovzhodu: 1,3 km zahodno od križišča med cestama Blackbird Station Road in Grears Corner Road; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 1,3 km zahodno od križišča med cestama Blackbird Station Road in Grears Corner Road;

| (e) | proti jugu: 1,5 km vzhodno-jugovzhodno od križišča med cestama Massey Road in Bradford Johnson Road; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 1,5 km vzhodno-jugovzhodno od križišča med cestama Massey Road in Bradford Johnson Road;

| (f) | proti jugozahodu: 1,3 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Bohemia Avenue in E. Main Street; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 1,3 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Bohemia Avenue in E. Main Street;

| (g) | proti zahodu: 0,9 km zahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Glebe Road; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 0,9 km zahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Glebe Road;

| (h) | proti severozahodu: 0,6 km severozahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Randalia Road |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 0,6 km severozahodno od križišča med cestama Augustine Herman Highway in Randalia Road

US-2.9

zvezna država Indiana:

okrožje Greene (Greene 01): območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 87.0249854°W 39.0522695°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

| (a) | proti severu: 2,5 km severno-severozahodno od križišča med cestama IN-57 in W State Road 54; |
| --- | --- |

(a)

proti severu: 2,5 km severno-severozahodno od križišča med cestama IN-57 in W State Road 54;

| (b) | proti severovzhodu: 3,5 km vzhodno od križišča med cestama S 250W in W Base Road; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 3,5 km vzhodno od križišča med cestama S 250W in W Base Road;

| (c) | proti vzhodu: 1,4 km jugovzhodno od križišča med cestama S Baseline Road in W Harvest Church Road; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 1,4 km jugovzhodno od križišča med cestama S Baseline Road in W Harvest Church Road;

| (d) | proti jugovzhodu: 0,4 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1650 N; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 0,4 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1650 N;

| (e) | proti jugu: 1,3 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 700 E in E County Road 1550 N; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 1,3 km jugozahodno od križišča med cestama N County Road 700 E in E County Road 1550 N;

| (f) | proti jugozahodu: 1,5 km jugozahodno od križišča med cestama S County Road 900 W in W County Road 750 S; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 1,5 km jugozahodno od križišča med cestama S County Road 900 W in W County Road 750 S;

| (g) | proti zahodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama S County Road 1200 W in W County Road 300 S; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama S County Road 1200 W in W County Road 300 S;

| (h) | proti severozahodu: 0,7 km južno od križišča med cestama N County Road 900 W in W State Road 54 |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 0,7 km južno od križišča med cestama N County Road 900 W in W State Road 54

US-2.10

zvezna država Indiana:

okrožje Greene (Greene 02): območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 86.9268450°W 39.0433847°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

| (a) | proti severu: 1,3 km severovzhodno od križišča med cestama N Washington Street in Sand Road; |
| --- | --- |

(a)

proti severu: 1,3 km severovzhodno od križišča med cestama N Washington Street in Sand Road;

| (b) | proti severovzhodu: 0,6 km jugovzhodno od križišča med cestama S Haslers Road in E Sylvania Road; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 0,6 km jugovzhodno od križišča med cestama S Haslers Road in E Sylvania Road;

| (c) | proti vzhodu: 1,8 km jugovzhodno od križišča med cestama S Fowler Road in E Smith Drive; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 1,8 km jugovzhodno od križišča med cestama S Fowler Road in E Smith Drive;

| (d) | proti jugovzhodu: 0,6 km severovzhodno od križišča med cestama Highway 5 in Highway 486; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 0,6 km severovzhodno od križišča med cestama Highway 5 in Highway 486;

| (e) | proti jugu: 1,2 km jugovzhodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1475 N; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 1,2 km jugovzhodno od križišča med cestama N County Road 1100 E in E County Road 1475 N;

| (f) | proti jugozahodu: 0,8 km vzhodno od križišča med cestama S County Road 700 E in W County Road 1650 N; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 0,8 km vzhodno od križišča med cestama S County Road 700 E in W County Road 1650 N;

| (g) | proti zahodu: 1,5 km južno od križišča med cestama S County Road 600 W in W County Road 300 S; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 1,5 km južno od križišča med cestama S County Road 600 W in W County Road 300 S;

| (h) | proti severozahodu: 0,2 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 57 in W Base Road“ |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 0,2 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 57 in W Base Road“

US-2.11

zvezna država Indiana:

okrožje Dubois (Dubois 03): območje s polmerom 10 km, ki se začne s severno točko (koordinate GPS: 86.9082905°W 38.3575910°N) in se širi v smeri urnega kazalca:

| (a) | proti severu: 1,7 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Meridian Road in E 3rd Avenue; |
| --- | --- |

(a)

proti severu: 1,7 km južno-jugovzhodno od križišča med cestama S Meridian Road in E 3rd Avenue;

| (b) | proti severovzhodu: 1,3 km severno-severozahodno od križišča med cestama S St Anthony RDW in E 450S; |
| --- | --- |

(b)

proti severovzhodu: 1,3 km severno-severozahodno od križišča med cestama S St Anthony RDW in E 450S;

| (c) | proti vzhodu: 0,4 km severozahodno od križišča med cestama E State Road 264 in E 850S; |
| --- | --- |

(c)

proti vzhodu: 0,4 km severozahodno od križišča med cestama E State Road 264 in E 850S;

| (d) | proti jugovzhodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama Highway 64 in N State Road 162; |
| --- | --- |

(d)

proti jugovzhodu: 1,9 km jugovzhodno od križišča med cestama Highway 64 in N State Road 162;

| (e) | proti jugu: 2,5 km južno-jugozahodno od križišča med Highway 64 in N 700 E; |
| --- | --- |

(e)

proti jugu: 2,5 km južno-jugozahodno od križišča med Highway 64 in N 700 E;

| (f) | proti jugozahodu: 2,5 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 161 in W 1150 S; |
| --- | --- |

(f)

proti jugozahodu: 2,5 km vzhodno od križišča med cestama S State Road 161 in W 1150 S;

| (g) | proti zahodu: 0,9 km južno-jugovzhodno od križišča med cstama S State Road 161 in W 650S; |
| --- | --- |

(g)

proti zahodu: 0,9 km južno-jugovzhodno od križišča med cstama S State Road 161 in W 650S;

| (h) | proti severozahodu: 1,7 km jugovzhodno od križišča med cestama S 550W in W Kessner Bridge Road“ |
| --- | --- |

(h)

proti severozahodu: 1,7 km jugovzhodno od križišča med cestama S 550W in W Kessner Bridge Road“

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/365

z dne 3. marca 2022

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1624 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki, standardnimi obrazci in predlogami za zagotavljanje informacij za potrebe načrtov reševanja za kreditne institucije in investicijska podjetja v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 11(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so bile uvedene nekatere spremembe minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz Direktive 2014/59/EU. Informacije o sposobnosti institucij, da izpolnijo to zahtevo, se v omejenem obsegu upoštevajo tudi v okviru načrtovanja reševanja. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so bile uvedene nekatere spremembe minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti iz Direktive 2014/59/EU. Informacije o sposobnosti institucij, da izpolnijo to zahtevo, se v omejenem obsegu upoštevajo tudi v okviru načrtovanja reševanja.

| (2) | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1624 (3) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1624 (3) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Evropski bančni organ (EBA) predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Evropski bančni organ (EBA) predložil Komisiji.

| (4) | EBA ni izvedel odprtih javnih posvetovanj o osnutku izvedbenih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, niti ni analiziral morebitnih povezanih stroškov in koristi, saj je menil, da bi bilo to zelo nesorazmerno glede na zelo omejeno področje uporabe, majhno število in majhen učinek sprememb, ob upoštevanju dejstva, da navedene spremembe vključujejo le posodobitve sklicev na Direktivo 2014/59/EU, dve novi postavki, o katerih je treba poročati, in manjše spremembe za odpravo tehničnih ovir za poročanje. EBA je zaprosil za nasvet interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) – |
| --- | --- |

(4)

EBA ni izvedel odprtih javnih posvetovanj o osnutku izvedbenih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, niti ni analiziral morebitnih povezanih stroškov in koristi, saj je menil, da bi bilo to zelo nesorazmerno glede na zelo omejeno področje uporabe, majhno število in majhen učinek sprememb, ob upoštevanju dejstva, da navedene spremembe vključujejo le posodobitve sklicev na Direktivo 2014/59/EU, dve novi postavki, o katerih je treba poročati, in manjše spremembe za odpravo tehničnih ovir za poročanje. EBA je zaprosil za nasvet interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2018/1624 se spremeni:

| (1) | Priloga I se spremeni:


  (a) | predloga Z 02.00 se nadomesti s predlogo Z 02.00 iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni:

(a)

predloga Z 02.00 se nadomesti s predlogo Z 02.00 iz Priloge I k tej uredbi;

| (b) | predloga Z 03.00 se nadomesti s predlogo Z 03.00 iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

predloga Z 03.00 se nadomesti s predlogo Z 03.00 iz Priloge I k tej uredbi;

| (2) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. marca 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 190.

1

(2)  Direktiva (EU) 2019/879 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2014/59/EU glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo ter Direktive 98/26/ES (UL L 150, 7.6.2019, str. 296).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1624 z dne 23. oktobra 2018 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki, standardnimi obrazci in predlogami za zagotavljanje informacij za potrebe načrtov reševanja za kreditne institucije in investicijska podjetja v skladu z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1066 (UL L 277, 7.11.2018, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

4

---

PRILOGA I

| „Z 02.00 – Struktura obveznosti (LIAB) |
| --- |

„Z 02.00 – Struktura obveznosti (LIAB)

| | Nasprotna stranka | SKUPAJ | |
| --- | --- | --- | --- |
| Gospodinjstva | Nefinančne družbe (MSP) | Nefinančne družbe (ne MSP) | Kreditne institucije | Druge finančne družbe | Sektor država in centralne banke | Neopredeljena, kotira na mestu trgovanja | Neopredeljena, ne kotira na mestu trgovanja | od tega: znotraj skupine | od tega: obveznosti, za katere velja pravo tretje države, razen znotraj skupine |
| Vrstica | Postavka | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | OBVEZNOSTI, KI SO IZKLJUČENE IZ REŠEVANJA S SREDSTVI UPNIKOV | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Krite vloge | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Zavarovane obveznosti – zavarovani del | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Obveznosti zaradi držanja sredstev strank, če so zaščitene v primeru insolventnosti | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Obveznosti zaradi fiduciarnega razmerja, če je upravičenec zaščiten v primeru insolventnosti | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Obveznosti institucijam < 7 dni | | | | | | | | | | | |
| 0161 | Obveznosti do (operaterjev) sistemov in CNS < 7 dni | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Obveznosti do delojemalca | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Obveznosti zaradi blaga ali storitev, kritičnih za vsakodnevno opravljanje dejavnosti | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Obveznosti do davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost | | | | | | | | | | | |
| 0200 | Obveznosti do sistemov zajamčenih vlog | | | | | | | | | | | |
| 0210 | Obveznosti do drugih subjektov skupine v postopku reševanja | | | | | | | | | | | |
| 0300 | OBVEZNOSTI, KI NISO IZKLJUČENE IZ REŠEVANJA S SREDSTVI UPNIKOV | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne | | | | | | | | | | | |
| 0311 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0312 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0313 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0314 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Vloge, ki niso niti krite niti prednostne | | | | | | | | | | | |
| 0321 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0322 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0323 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0324 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0330 | Bilančne obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in pred izravnavo zavarovanja | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja z vključitvijo ocenjenih zneskov predčasnega prenehanja s pobotom | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem | | | | | | | | | | | |
| 0341 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0342 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0343 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0344 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Strukturirani vrednostni papirji | | | | | | | | | | | |
| 0351 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0352 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0353 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0354 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Nadrejene nezavarovane obveznosti | | | | | | | | | | | |
| 0361 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0362 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0363 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0364 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Nadrejene neprednostne obveznosti | | | | | | | | | | | |
| 0366 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0367 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0368 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0369 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Podrejene obveznosti (nepriznane za kapital) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec | | | | | | | | | | | |
| 0372 | od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto | | | | | | | | | | | |
| 0373 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0374 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0380 | Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL | | | | | | | | | | | |
| 0381 | od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0382 | od tega: preostala zapadlost >= 2 leti | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Nefinančne obveznosti | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Preostale obveznosti | | | | | | | | | | | |
| 0500 | KAPITAL | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Navaden lastniški temeljni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0511 | od tega: kapitalski instrumenti/osnovni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0512 | od tega: instrumenti, uvrščeni pari passu z navadnimi delnicami | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Dodatni temeljni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0521 | od tega: podrejene obveznosti, priznane za kapital (ali njihov del) | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Dodatni kapital | | | | | | | | | | | |
| 0531 | od tega: podrejene obveznosti, priznane za kapital (ali njihov del) | | | | | | | | | | | |
| 0600 | OBVEZNOSTI IN KAPITAL SKUPAJ, VKLJUČNO Z IZVEDENIMI OBVEZNOSTMI“ | | | | | | | | | | | |

Nasprotna stranka

SKUPAJ

Gospodinjstva

Nefinančne družbe (MSP)

Nefinančne družbe (ne MSP)

Kreditne institucije

Druge finančne družbe

Sektor država in centralne banke

Neopredeljena, kotira na mestu trgovanja

Neopredeljena, ne kotira na mestu trgovanja

od tega: znotraj skupine

od tega: obveznosti, za katere velja pravo tretje države, razen znotraj skupine

Vrstica

Postavka

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

OBVEZNOSTI, KI SO IZKLJUČENE IZ REŠEVANJA S SREDSTVI UPNIKOV

0110

Krite vloge

0120

Zavarovane obveznosti – zavarovani del

0130

Obveznosti zaradi držanja sredstev strank, če so zaščitene v primeru insolventnosti

0140

Obveznosti zaradi fiduciarnega razmerja, če je upravičenec zaščiten v primeru insolventnosti

0150

Obveznosti institucijam < 7 dni

0161

Obveznosti do (operaterjev) sistemov in CNS < 7 dni

0170

Obveznosti do delojemalca

0180

Obveznosti zaradi blaga ali storitev, kritičnih za vsakodnevno opravljanje dejavnosti

0190

Obveznosti do davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost

0200

Obveznosti do sistemov zajamčenih vlog

0210

Obveznosti do drugih subjektov skupine v postopku reševanja

0300

OBVEZNOSTI, KI NISO IZKLJUČENE IZ REŠEVANJA S SREDSTVI UPNIKOV

0310

Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne

0311

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0312

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0313

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0314

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0320

Vloge, ki niso niti krite niti prednostne

0321

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0322

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0323

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0324

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0330

Bilančne obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov

0331

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in pred izravnavo zavarovanja

0332

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja

0333

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja z vključitvijo ocenjenih zneskov predčasnega prenehanja s pobotom

0334

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu

0340

Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem

0341

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0342

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0343

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0344

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0350

Strukturirani vrednostni papirji

0351

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0352

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0353

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0354

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0360

Nadrejene nezavarovane obveznosti

0361

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0362

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0363

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0364

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0365

Nadrejene neprednostne obveznosti

0366

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0367

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0368

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0369

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0370

Podrejene obveznosti (nepriznane za kapital)

0371

od tega: preostala zapadlost <= 1 mesec

0372

od tega: preostala zapadlost > 1 mesec < 1 leto

0373

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0374

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0380

Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL

0381

od tega: preostala zapadlost >= 1 leto in < 2 leti

0382

od tega: preostala zapadlost >= 2 leti

0390

Nefinančne obveznosti

0400

Preostale obveznosti

0500

KAPITAL

0510

Navaden lastniški temeljni kapital

0511

od tega: kapitalski instrumenti/osnovni kapital

0512

od tega: instrumenti, uvrščeni pari passu z navadnimi delnicami

0520

Dodatni temeljni kapital

0521

od tega: podrejene obveznosti, priznane za kapital (ali njihov del)

0530

Dodatni kapital

0531

od tega: podrejene obveznosti, priznane za kapital (ali njihov del)

0600

OBVEZNOSTI IN KAPITAL SKUPAJ, VKLJUČNO Z IZVEDENIMI OBVEZNOSTMI“

| „Z 03.00 – Kapitalske zahteve (OWN) |
| --- |

„Z 03.00 – Kapitalske zahteve (OWN)

| | | Znesek ali odstotek |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0100 | ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU | |
| 0110 | Prispevek k znesku skupne konsolidirane izpostavljenosti tveganju | |
| 0120 | Mera skupne izpostavljenosti | |
| | USTANOVNI KAPITAL IN ZAHTEVA GLEDE KOLIČNIKA FINANČNEGA VZVODA | |
| 0210 | Ustanovni kapital | |
| 0220 | Zahteva glede količnika finančnega vzvoda | |
| 0300 | KOLIČNIK SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE V OKVIRU PNPO (TSCR) | |
| 0310 | TSCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 0320 | TSCR: sestavljena iz temeljnega kapitala | |
| 0400 | ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU | |
| 0410 | Varovalni kapitalski blažilnik | |
| 0420 | Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice | |
| 0430 | Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik | |
| 0440 | Blažilnik sistemskih tveganj | |
| 0450 | Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije | |
| 0460 | Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije | |
| 0500 | Količnik skupne kapitalske zahteve (OCR) | |
| 0510 | OCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 0520 | OCR: sestavljena iz temeljnega kapitala | |
| 0600 | OCR in smernice glede kapitala v okviru stebra 2 (P2G) | |
| 0610 | OCR in P2G: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala | |
| 0620 | OCR in P2G: sestavljena iz temeljnega kapitala“ | |

Znesek ali odstotek

0010

0100

ZNESEK SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJU

0110

Prispevek k znesku skupne konsolidirane izpostavljenosti tveganju

0120

Mera skupne izpostavljenosti

USTANOVNI KAPITAL IN ZAHTEVA GLEDE KOLIČNIKA FINANČNEGA VZVODA

0210

Ustanovni kapital

0220

Zahteva glede količnika finančnega vzvoda

0300

KOLIČNIK SKUPNE KAPITALSKE ZAHTEVE V OKVIRU PNPO (TSCR)

0310

TSCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala

0320

TSCR: sestavljena iz temeljnega kapitala

0400

ZAHTEVE PO SKUPNEM BLAŽILNIKU

0410

Varovalni kapitalski blažilnik

0420

Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice

0430

Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik

0440

Blažilnik sistemskih tveganj

0450

Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije

0460

Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije

0500

Količnik skupne kapitalske zahteve (OCR)

0510

OCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala

0520

OCR: sestavljena iz temeljnega kapitala

0600

OCR in smernice glede kapitala v okviru stebra 2 (P2G)

0610

OCR in P2G: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala

0620

OCR in P2G: sestavljena iz temeljnega kapitala“

---

ANNEX II

„PRILOGA II

Navodila

I.   Splošna navodila

I.1   Struktura

| 1. | Okvir je sestavljen iz 15 predlog, razvrščenih v tri sklope:


  (1) | ‚Splošne informacije‘, ki vsebuje pregled nad organizacijsko strukturo skupine in njenih subjektov, razporeditev sredstev in zneskov izpostavljenosti tveganju. Ta sklop sestavlja predloga ‚Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG)‘; |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

‚Splošne informacije‘, ki vsebuje pregled nad organizacijsko strukturo skupine in njenih subjektov, razporeditev sredstev in zneskov izpostavljenosti tveganju. Ta sklop sestavlja predloga ‚Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG)‘;

| (2) | ‚Informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah‘, ki vsebuje finančne podatke o obveznostih, kapitalu, finančnih povezavah med subjekti v skupini, obveznostih do glavnih nasprotnih strank in zunajbilančnih postavkah, prejetih od glavnih nasprotnih strank, ter jamstvu za vloge. Ta sklop sestavlja šest predlog:


  (a) | ‚Z 02.00 – Struktura obveznosti (LIAB)‘; |
| --- | --- | --- |

(2)

‚Informacije o bilančnih in zunajbilančnih postavkah‘, ki vsebuje finančne podatke o obveznostih, kapitalu, finančnih povezavah med subjekti v skupini, obveznostih do glavnih nasprotnih strank in zunajbilančnih postavkah, prejetih od glavnih nasprotnih strank, ter jamstvu za vloge. Ta sklop sestavlja šest predlog:

(a)

‚Z 02.00 – Struktura obveznosti (LIAB)‘;

| (b) | ‚Z 03.00 – Kapitalske zahteve (OWN)‘; |
| --- | --- |

(b)

‚Z 03.00 – Kapitalske zahteve (OWN)‘;

| (c) | ‚Z 04.00 – Finančne medsebojne povezave znotraj skupine (IFC)‘; |
| --- | --- |

(c)

‚Z 04.00 – Finančne medsebojne povezave znotraj skupine (IFC)‘;

| (d) | dve predlogi o glavnih nasprotnih strankah, tj. ‚Z 05.01 – Obveznosti do glavnih nasprotnih strank (Z-MCP 1)‘ in ‚Z 05.02 – Glavne zunajbilančne nasprotne stranke (Z-MCP 2)‘; |
| --- | --- |

(d)

dve predlogi o glavnih nasprotnih strankah, tj. ‚Z 05.01 – Obveznosti do glavnih nasprotnih strank (Z-MCP 1)‘ in ‚Z 05.02 – Glavne zunajbilančne nasprotne stranke (Z-MCP 2)‘;

| (e) | ‚Z 06.00 – Jamstvo za vloge (Z-DIS)‘; |
| --- | --- |

(e)

‚Z 06.00 – Jamstvo za vloge (Z-DIS)‘;

| (3) | ‚Kritične funkcije‘, ki vsebuje pregled nad kritičnimi funkcijami in njihovo shematsko razporeditev na pravne subjekte, glavna poslovna področja, kritične storitve, infrastrukture finančnih trgov in informacijske sisteme. Ta sklop sestavlja sedem predlog:


  (a) | štiri predloge o opredelitvi kritičnih funkcij in njihovi razporeditvi na glavna poslovna področja in subjekte v skupini: ‚Z 07.01 – Ocena kritičnosti gospodarskih funkcij (Z-FUNC 1)‘, ‚Z 07.02 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na pravne subjekte (Z-FUNC 2)‘, ‚Z 07.03 – Shematska razporeditev glavnih poslovnih področij na pravne subjekte (Z-FUNC 3)‘ ter ‚Z 07.04 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na glavna poslovna področja (Z-FUNC 4)‘; |
| --- | --- | --- |

(3)

‚Kritične funkcije‘, ki vsebuje pregled nad kritičnimi funkcijami in njihovo shematsko razporeditev na pravne subjekte, glavna poslovna področja, kritične storitve, infrastrukture finančnih trgov in informacijske sisteme. Ta sklop sestavlja sedem predlog:

(a)

štiri predloge o opredelitvi kritičnih funkcij in njihovi razporeditvi na glavna poslovna področja in subjekte v skupini: ‚Z 07.01 – Ocena kritičnosti gospodarskih funkcij (Z-FUNC 1)‘, ‚Z 07.02 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na pravne subjekte (Z-FUNC 2)‘, ‚Z 07.03 – Shematska razporeditev glavnih poslovnih področij na pravne subjekte (Z-FUNC 3)‘ ter ‚Z 07.04 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na glavna poslovna področja (Z-FUNC 4)‘;

| (b) | ‚Z 08.00 – Kritične storitve (Z-SERV)‘; |
| --- | --- |

(b)

‚Z 08.00 – Kritične storitve (Z-SERV)‘;

| (c) | ‚Z 09.00 – Storitve IFT – Ponudniki in uporabniki – Shematska razporeditev na kritične funkcije (IFT)‘; |
| --- | --- |

(c)

‚Z 09.00 – Storitve IFT – Ponudniki in uporabniki – Shematska razporeditev na kritične funkcije (IFT)‘;

| (d) | dve predlogi o kritičnih informacijskih sistemih, tj. ‚Z 10.01 – Kritični informacijski sistemi (splošne informacije) (Z-CIS 1)‘ in ‚Z 10.02 – Shematska razporeditev informacijskih sistemov (Z-CIS 2)‘. |
| --- | --- |

(d)

dve predlogi o kritičnih informacijskih sistemih, tj. ‚Z 10.01 – Kritični informacijski sistemi (splošne informacije) (Z-CIS 1)‘ in ‚Z 10.02 – Shematska razporeditev informacijskih sistemov (Z-CIS 2)‘.

I.2   Sklicevanja

| 2. | V tej prilogi se uporabljajo naslednje kratice:


  a) | ‚BCBS‘ pomeni Baselski odbor za bančni nadzor Banke za mednarodne poravnave; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

‚BCBS‘ pomeni Baselski odbor za bančni nadzor Banke za mednarodne poravnave;

| b) | ‚CPMI‘ pomeni Odbor za plačila in tržno infrastrukturo Banke za mednarodne poravnave; |
| --- | --- |

b)

‚CPMI‘ pomeni Odbor za plačila in tržno infrastrukturo Banke za mednarodne poravnave;

| c) | ‚FINREP‘ pomeni predloge za sporočanje finančnih informacij, vključene v Prilogi III in IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/451 (1), ter dopolnilna navodila, vključena v Prilogo V k navedeni izvedbeni uredbi; |
| --- | --- |

c)

‚FINREP‘ pomeni predloge za sporočanje finančnih informacij, vključene v Prilogi III in IV k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/451 (1), ter dopolnilna navodila, vključena v Prilogo V k navedeni izvedbeni uredbi;

| d) | ‚COREP (OF)‘ pomeni Prilogi I (predloge) in II (navodila) k Izvedbeni uredbi (EU) št. 2021/451; |
| --- | --- |

d)

‚COREP (OF)‘ pomeni Prilogi I (predloge) in II (navodila) k Izvedbeni uredbi (EU) št. 2021/451;

| e) | ‚COREP (LR)‘ pomeni Prilogi X (predloge) in XI (navodila) k Izvedbeni uredbi (EU) št. 2021/451; |
| --- | --- |

e)

‚COREP (LR)‘ pomeni Prilogi X (predloge) in XI (navodila) k Izvedbeni uredbi (EU) št. 2021/451;

| f) | ‚FSB‘ pomeni Odbor za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

f)

‚FSB‘ pomeni Odbor za finančno stabilnost;

| g) | ‚MRS‘ pomeni mednarodne računovodske standarde iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2); |
| --- | --- |

g)

‚MRS‘ pomeni mednarodne računovodske standarde iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2);

| h) | ‚MSRP‘ pomeni mednarodne standarde računovodskega poročanja iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002; |
| --- | --- |

h)

‚MSRP‘ pomeni mednarodne standarde računovodskega poročanja iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002;

| i) | ‚koda LEI‘ pomeni kodo identifikatorja pravnih subjektov (3). Če za določeno nasprotno stranko obstaja identifikator pravnih subjektov (koda LEI), se uporablja za identifikacijo take nasprotne stranke; |
| --- | --- |

i)

‚koda LEI‘ pomeni kodo identifikatorja pravnih subjektov (3). Če za določeno nasprotno stranko obstaja identifikator pravnih subjektov (koda LEI), se uporablja za identifikacijo take nasprotne stranke;

| j) | ‚nGAAP‘ ali ‚nacionalna splošno sprejeta računovodska načela‘ pomenijo nacionalne računovodske okvire, razvite na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS (4). |
| --- | --- |

j)

‚nGAAP‘ ali ‚nacionalna splošno sprejeta računovodska načela‘ pomenijo nacionalne računovodske okvire, razvite na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS (4).

I.3   Računovodski standardi

| 3. | Če ni drugače navedeno v tej prilogi, institucije poročajo vse zneske na podlagi računovodskega okvira, ki ga uporabljajo za poročanje finančnih informacij v skladu s členi od 9 do 11 Izvedbene uredbe (EU) 2021/451. Institucije, ki jim ni treba poročati finančnih informacij v skladu z navedeno uredbo, uporabijo pravila svojega računovodskega okvira. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za institucije, ki poročajo v skladu z MSRP, so navedena sklicevanja na ustrezne MSRP. |
| --- | --- |

4.

I.4   Obseg konsolidacije

| 5. | Glede na posamezno predlogo se ta okvir nanaša na:


  a) | konsolidacijo na podlagi računovodske konsolidacije (subjekti, vključeni v konsolidirane računovodske izkaze v skladu z veljavnim računovodskim okvirom); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konsolidacijo na podlagi računovodske konsolidacije (subjekti, vključeni v konsolidirane računovodske izkaze v skladu z veljavnim računovodskim okvirom);

| b) | bonitetno konsolidacijo (subjekti, zajeti s konsolidacijo v skladu z delom 1, naslov II, poglavje 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5)) na ravni nadrejene družbe v Uniji; |
| --- | --- |

b)

bonitetno konsolidacijo (subjekti, zajeti s konsolidacijo v skladu z delom 1, naslov II, poglavje 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5)) na ravni nadrejene družbe v Uniji;

| c) | konsolidacijo na ravni subjekta v postopku reševanja za skupino v postopku reševanja. |
| --- | --- |

c)

konsolidacijo na ravni subjekta v postopku reševanja za skupino v postopku reševanja.

| 6. | Institucije za vsako predlogo upoštevajo podlago ali podlage za konsolidacijo, ki se uporabljajo v skladu s členom 4 te uredbe. |
| --- | --- |

6.

I.5   Dogovor glede oštevilčenja in drugi dogovori

| 7. | Pri sklicevanju na stolpce, vrstice in polja predlog se v navodilih v tej prilogi upošteva dogovor glede označevanja, predstavljen v nadaljevanju, ki uporablja številčne kode. Te številčne kode se obsežno uporabljajo v validacijskih pravilih.
  Uporabljajo se naslednji splošni zapisi:


  (a) | {predloga;vrstica;stolpec} za sklicevanje na stolpce, vrstice in polja predloge; |
| --- | --- | --- |

7.

Uporabljajo se naslednji splošni zapisi:

(a)

{predloga;vrstica;stolpec} za sklicevanje na stolpce, vrstice in polja predloge;

| (b) | {vrstica;stolpec}v primeru validacije znotraj predloge, pri kateri se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, brez sklicevanja na predlogo; |
| --- | --- |

(b)

{vrstica;stolpec}v primeru validacije znotraj predloge, pri kateri se uporabijo samo podatkovne točke zadevne predloge, brez sklicevanja na predlogo;

| (c) | {predloga;vrstica}v primeru predlog, ki imajo le en stolpec, se sklicuje le na vrstice; |
| --- | --- |

(c)

{predloga;vrstica}v primeru predlog, ki imajo le en stolpec, se sklicuje le na vrstice;

| (d) | če je za predhodno navedene vrstice ali stolpce opravljena validacija, se to označi z zvezdico. |
| --- | --- |

(d)

če je za predhodno navedene vrstice ali stolpce opravljena validacija, se to označi z zvezdico.

| 8. | Kadar podatek ni relevanten za subjekte, za katere se predloži poročilo, se ustrezno polje pusti prazno. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V navodilih v tej prilogi sklicevanje na primarni ključ pomeni stolpec ali kombinacijo stolpcev za edinstveno identifikacijo vseh vrstic predloge. Primarni ključ vsebuje enoznačno vrednost za vsako vrstico predloge. Ne sme vsebovati nične vrednosti. |
| --- | --- |

9.

II.   Navodila v zvezi s predlogami

II.1   Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG)

II.1.1   Splošne opombe

| 10. | Ta predloga vsebuje pregled pravne in lastniške strukture skupine. Za vse subjekte v skupini, ki dosegajo minimalni prag iz člena 4(2), točka (a), te uredbe, se predloži ena predloga. V tej predlogi se opredelijo samo pravni subjekti. |
| --- | --- |

10.

II.1.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0010–0160 | Subjekt |
| 0010 | Ime

  Ime subjekta. Uradno ime, kot se uporablja v aktih družbe, vključno z navedbo pravne oblike. |
| 0020 | Koda

  Koda subjekta. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.
  Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah. Koda ima vedno določeno vrednost. |
| 0030 | Koda LEI

  20-števčna alfanumerična koda LEI subjekta, kadar je na voljo. |
| 0040 | Vrsta subjekta

  Vrsta subjekta po prednostnem vrstnem redu je ena od naslednjih:


  a) | ‚Kreditna institucija‘
  Ta kategorija zajema kreditne institucije, kot so opredeljene v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer ne zajema subjektov iz člena 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6). |

Stolpci

Navodila

0010–0160

Subjekt

0010

Ime

Ime subjekta. Uradno ime, kot se uporablja v aktih družbe, vključno z navedbo pravne oblike.

0020

Koda

Koda subjekta. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah. Koda ima vedno določeno vrednost.

0030

Koda LEI

20-števčna alfanumerična koda LEI subjekta, kadar je na voljo.

0040

Vrsta subjekta

Vrsta subjekta po prednostnem vrstnem redu je ena od naslednjih:

a)

‚Kreditna institucija‘

Ta kategorija zajema kreditne institucije, kot so opredeljene v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer ne zajema subjektov iz člena 2(5) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| b) | ‚Investicijsko podjetje, za katero velja zahteva glede ustanovnega kapitala, določena v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU‘
  Ta kategorija zajema investicijska podjetja, kot so opredeljena v členu 4(1), točka 2, Uredbe (EU) št. 575/2013, za katera velja zahteva glede ustanovnega kapitala, določena v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

‚Investicijsko podjetje, za katero velja zahteva glede ustanovnega kapitala, določena v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU‘

Ta kategorija zajema investicijska podjetja, kot so opredeljena v členu 4(1), točka 2, Uredbe (EU) št. 575/2013, za katera velja zahteva glede ustanovnega kapitala, določena v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU.

| c) | ‚Investicijsko podjetje, za katero ne velja zahteva glede ustanovnega kapitala, določena v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU‘ |
| --- | --- |

c)

‚Investicijsko podjetje, za katero ne velja zahteva glede ustanovnega kapitala, določena v členu 28(2) Direktive 2013/36/EU‘

| d) | ‚Finančna institucija‘
  Ta kategorija zajema finančne institucije, kot so opredeljene v členu 4(1), točka 26, Uredbe (EU) št. 575/2013, razen tistih, ki so opredeljene kot ‚holding‘, kot je opisano v točki (e). |
| --- | --- |

d)

‚Finančna institucija‘

Ta kategorija zajema finančne institucije, kot so opredeljene v členu 4(1), točka 26, Uredbe (EU) št. 575/2013, razen tistih, ki so opredeljene kot ‚holding‘, kot je opisano v točki (e).

| e) | ‚Holding‘
  Ta kategorija zajema kar koli od naslednjega:


  — | finančni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 20, Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- | --- |

e)

‚Holding‘

Ta kategorija zajema kar koli od naslednjega:

—

finančni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 20, Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | mešani finančni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 21, Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

mešani finančni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 21, Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | mešani poslovni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

mešani poslovni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | nadrejeni finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 30, Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

nadrejeni finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 30, Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | EU nadrejeni finančni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 31, Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

EU nadrejeni finančni holding, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 31, Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 32, Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

nadrejeni mešani finančni holding v državi članici, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 32, Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | EU nadrejeni mešani finančni holdingi, kot so opredeljeni v členu 4(1), točka 33, Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

—

EU nadrejeni mešani finančni holdingi, kot so opredeljeni v členu 4(1), točka 33, Uredbe (EU) št. 575/2013.

| f) | ‚Zavarovalnica‘
  Ta kategorija zajema zavarovalnice, kot so opredeljene v členu 13 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

f)

‚Zavarovalnica‘

Ta kategorija zajema zavarovalnice, kot so opredeljene v členu 13 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| g) | ‚Druga vrsta subjekta‘, kadar subjekt ni zajet z zgoraj navedenimi kategorijami. |
| --- | --- |

g)

‚Druga vrsta subjekta‘, kadar subjekt ni zajet z zgoraj navedenimi kategorijami.

0050

Država

Koda ISO 3166-1-alfa-2 države, v kateri je bil subjekt ustanovljen in ki je lahko država članica ali tretja država.

0060

Vključen v bonitetni obseg

Poročajo se naslednje okrajšave:

| | Y – da, |
| --- | --- |

Y – da,

| | N – ne. |
| --- | --- |

N – ne.

0070

Opustitev v skladu s členom 7 CRR

Poročajo se naslednje okrajšave:

| | Y – če je pristojni organ opustil uporabo člena 6(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

Y – če je pristojni organ opustil uporabo člena 6(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| | N – v nasprotnem primeru. |
| --- | --- |

N – v nasprotnem primeru.

0080

Opustitev v skladu s členom 10 CRR

Poročajo se naslednje okrajšave:

| | Y – če je pristojni organ uporabil opustitev v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

Y – če je pristojni organ uporabil opustitev v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 575/2013,

| | N – v nasprotnem primeru. |
| --- | --- |

N – v nasprotnem primeru.

0090

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj, kot so opredeljena za FINREP: {F 01.01;380,010}

0100

Znesek skupne izpostavljenosti tveganju

Znesek skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljen za COREP (OF): {C 02.00;0010;0010}

Ta postavka se ne poroča za subjekte, ki niso institucije, in subjekte, ki koristijo opustitev v skladu s členom 7 ali 10 Uredbe (EU) št. 575/2013.

0110

Izpostavljenost količnika finančnega vzvoda

Skupna izpostavljenost količnika finančnega vzvoda, kot je opredeljena za COREP (LR): {C 47.00;0290;0010}

Ta postavka se ne poroča za subjekte, ki niso institucije, in subjekte, ki koristijo opustitev v skladu s členom 7 ali 10 Uredbe (EU) št. 575/2013.

0120

Računovodski standard

Računovodski standardi, ki jih uporablja subjekt. Poročajo se naslednje okrajšave:

| — | MSRP, |
| --- | --- |

—

MSRP,

| — | nGAAP. |
| --- | --- |

—

nGAAP.

0130

Prispevek k skupnim konsolidiranim sredstvom

Znesek, ki ga subjekt prispeva k skupnim konsolidiranim sredstvom skupine, na katero se nanaša poročilo.

0140

Prispevek k znesku skupne konsolidirane izpostavljenosti tveganju

Znesek, ki ga subjekt prispeva k znesku skupne konsolidirane izpostavljenosti tveganju skupine, na katero se nanaša poročilo.

0150

Prispevek h konsolidirani izpostavljenosti količnika finančnega vzvoda

Znesek, ki ga subjekt prispeva k skupni konsolidirani izpostavljenosti količnika finančnega vzvoda skupine, na katero se nanaša poročilo.

0160

Zadevni pravni subjekt

Ali je subjekt zadevni pravni subjekt v skladu z opredelitvijo iz člena 2 te uredbe.

0170–0210

Neposredna nadrejena družba

Neposredna nadrejena družba subjekta. Poroča se samo neposredna nadrejena družba, ki ima več kot 5 % glasovalnih pravic v subjektu.

Če ima subjekt več neposrednih nadrejenih družb, se poroča samo neposredna nadrejena družba z največjim deležem v kapitalu ali po potrebi največjim deležem glasovalnih pravic.

0170

Ime

Ime neposredne nadrejene družbe subjekta.

0180

Koda

Koda neposredne nadrejene družbe. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah. Koda ima vedno določeno vrednost.

0190

Koda LEI

20-števčna alfanumerična koda LEI subjekta, kadar je na voljo.

0200

Osnovni kapital

Znesek osnovnega kapitala v subjektu, ki ga ima neposredna nadrejena družba, brez rezerv.

0210

Glasovalne pravice v subjektu

Odstotek glasovalnih pravic, ki jih ima neposredna nadrejena družba v subjektu.

Ta podatek se zahteva samo, če ena delnica ni enakovredna enemu glasu (torej glasovalne pravice niso enakovredne osnovnemu kapitalu).

II.2   Z 02.00 – Struktura obveznosti (LIAB)

II.2.1   Splošne opombe

| 11. | S to predlogo se zahtevajo podrobne informacije o strukturi obveznosti subjekta ali skupine. Obveznosti so razčlenjene po obveznostih, izključenih iz reševanja s sredstvi upnikov, in obveznostih, ki niso izključene iz reševanja s sredstvi upnikov. Določena je nadaljnja razčlenitev po razredih obveznosti, razredih nasprotnih strank in zapadlosti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pri razčlenitvi po zapadlosti v tej predlogi je preostala zapadlost čas do pogodbene zapadlosti. Z odstopanjem od tega:


  a) | kadar instrument obveznosti vključuje možnost odkupa za imetnika, ki jo je mogoče uveljaviti pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, je zapadlost instrumenta najzgodnejši datum, na katerega lahko imetnik uveljavlja možnost odkupa in zahteva odkup ali izplačilo instrumenta; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

kadar instrument obveznosti vključuje možnost odkupa za imetnika, ki jo je mogoče uveljaviti pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, je zapadlost instrumenta najzgodnejši datum, na katerega lahko imetnik uveljavlja možnost odkupa in zahteva odkup ali izplačilo instrumenta;

| b) | kadar instrument obveznosti vključuje spodbudo za izdajatelja, da odpokliče, odkupi, odplača ali izplača instrument pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, je zapadlost instrumenta najzgodnejši datum, na katerega lahko izdajatelj uveljavlja navedeno možnost in zahteva odkup ali izplačilo instrumenta; |
| --- | --- |

b)

kadar instrument obveznosti vključuje spodbudo za izdajatelja, da odpokliče, odkupi, odplača ali izplača instrument pred originalno določeno zapadlostjo instrumenta, je zapadlost instrumenta najzgodnejši datum, na katerega lahko izdajatelj uveljavlja navedeno možnost in zahteva odkup ali izplačilo instrumenta;

| c) | kadar instrument vključuje tako nakupno opcijo za izdajatelja z nedoločenim datumom izvršitve ali kadar izvršitev opcije sprožijo posebni dogodki, se sporoči konservativno ocenjeni verjetni datum izvršitve; regulativne ali davčne nakupne opcije se v ta namen ne upoštevajo. |
| --- | --- |

c)

kadar instrument vključuje tako nakupno opcijo za izdajatelja z nedoločenim datumom izvršitve ali kadar izvršitev opcije sprožijo posebni dogodki, se sporoči konservativno ocenjeni verjetni datum izvršitve; regulativne ali davčne nakupne opcije se v ta namen ne upoštevajo.

V primeru vmesnih plačil glavnice se glavnica razdeli na in dodeli v ustrezne žepke zapadlosti. Kadar je primerno, se zapadlost obravnava ločeno za glavnico in obračunane obresti.

| 13. | Zneski, ki se poročajo v tej predlogi, so neporavnani zneski. Neporavnani znesek terjatve ali instrumenta je vsota glavnice terjatve ali instrumenta in obračunanih obresti od glavnice ali instrumenta. Dolgovani neporavnani znesek je enak vrednosti terjatve, ki bi jo lahko upnik zahteval v insolvenčnem postopku. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vendar se bilančne obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov (poročane v vrstici 0330), poročajo v obliki knjigovodskih vrednosti. Knjigovodska vrednost je knjigovodska vrednost, kot je opredeljena za FINREP, bodisi v skladu z MSRP bodisi nGAAP, kakor je ustrezno. V nasprotnem primeru se uporabijo podatki v skladu s sistemom poročanja na podlagi nGAAP. |
| --- | --- |

14.

II.2.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0010 | Gospodinjstva

  FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (f)
  Posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci nefinančnih in finančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Vključene so nepridobitne družbe, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, ki se ukvarjajo zlasti s proizvodnjo netržnega blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev. |
| 0020 | Nefinančne družbe (MSP)

  Priloga, naslov I, člen 2.1 Priporočila Komisije z dne 6. maja 2003 (8); FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 5, točka (i)
  Podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR. |
| 0030 | Nefinančne družbe (ne MSP)

  FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (e)
  Družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom, ampak v glavnem s proizvodnjo tržnega blaga in nefinančnih storitev v skladu z Uredbo (EU) št. 2021/379 Evropske centralne banke (9).
  Ne vključuje ‚MSP‘, o katerih se poroča v stolpcu 0020. |
| 0040 | Kreditne institucije

  FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (c)
  Kreditne institucije v smislu člena 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 in multilateralne razvojne banke. |
| 0050 | Druge finančne družbe

  FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (d)
  Vse finančne družbe in neprave družbe, razen kreditnih institucij, kot so investicijska podjetja, investicijski skladi, zavarovalnice, pokojninski skladi, kolektivni naložbeni podjemi, klirinške hiše ter drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, lastne finančne institucije in posojilodajalci. |
| 0060 | Sektor država in centralne banke

  FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točki (a) in (b)
  Centralne banke ter centralna, regionalna in lokalna raven države, ki vključuje upravne organe in nekomercialna podjetja, izključuje pa javne in zasebne družbe, ki so v lasti teh sektorjev države in opravljajo komercialno dejavnost (o katerih se poroča pod postavko ‚kreditne institucije‘, ‚druge finančne družbe‘ ali ‚nefinančne družbe‘, odvisno od njihove dejavnosti); skladi socialne varnosti in mednarodne organizacije, kot so Evropska unija, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave. |
| 0070 | Neopredeljena, kotira na mestu trgovanja

  Kadar identiteta imetnika vrednostnega papirja ni znana, ker instrumenti kotirajo na mestu trgovanja, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), se zneski pripišejo temu stolpcu. |
| 0080 | Neopredeljena, ne kotira na mestu trgovanja

  Kadar identiteta imetnika vrednostnega papirja ni znana in instrumenti ne kotirajo na mestu trgovanja, se zneski pripišejo temu stolpcu, nasprotnih strank pa ni treba dodatno razčleniti. Subjekti po najboljših močeh opredelijo nasprotne stranke in omejijo uporabo tega stolpca na najnižjo možno raven. |
| 0090 | Skupaj |
| 0100 | Od tega: znotraj skupine

  Obveznosti do subjektov, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze končnega nadrejenega subjekta (ne v regulativni obseg konsolidacije). |
| 0110 | Od tega: obveznosti, za katere velja pravo tretje države, razen znotraj skupine

  Te vključujejo bruto zneske obveznosti, za katere velja pravo tretje države in/ali so jih izdali subjekti v skupini s sedežem v tretjih državah. Obveznosti znotraj skupine so izključene.
  Kadar organ za reševanje v skladu s členom 55(1), tretji pododstavek, Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) potrdi, da bi bila odločitev organa za reševanje za odpis ali konverzijo obveznosti učinkovita na podlagi prava navedene tretje države, se navedena obveznost ne poroča v tem razdelku. |

Stolpci

Navodila

0010

Gospodinjstva

FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (f)

Posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci nefinančnih in finančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Vključene so nepridobitne družbe, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, ki se ukvarjajo zlasti s proizvodnjo netržnega blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev.

0020

Nefinančne družbe (MSP)

Priloga, naslov I, člen 2.1 Priporočila Komisije z dne 6. maja 2003 (8); FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 5, točka (i)

Podjetja, ki imajo manj kot 250 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 50 milijonov EUR in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR.

0030

Nefinančne družbe (ne MSP)

FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (e)

Družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom, ampak v glavnem s proizvodnjo tržnega blaga in nefinančnih storitev v skladu z Uredbo (EU) št. 2021/379 Evropske centralne banke (9).

Ne vključuje ‚MSP‘, o katerih se poroča v stolpcu 0020.

0040

Kreditne institucije

FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (c)

Kreditne institucije v smislu člena 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 in multilateralne razvojne banke.

0050

Druge finančne družbe

FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točka (d)

Vse finančne družbe in neprave družbe, razen kreditnih institucij, kot so investicijska podjetja, investicijski skladi, zavarovalnice, pokojninski skladi, kolektivni naložbeni podjemi, klirinške hiše ter drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, lastne finančne institucije in posojilodajalci.

0060

Sektor država in centralne banke

FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 42, točki (a) in (b)

Centralne banke ter centralna, regionalna in lokalna raven države, ki vključuje upravne organe in nekomercialna podjetja, izključuje pa javne in zasebne družbe, ki so v lasti teh sektorjev države in opravljajo komercialno dejavnost (o katerih se poroča pod postavko ‚kreditne institucije‘, ‚druge finančne družbe‘ ali ‚nefinančne družbe‘, odvisno od njihove dejavnosti); skladi socialne varnosti in mednarodne organizacije, kot so Evropska unija, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.

0070

Neopredeljena, kotira na mestu trgovanja

Kadar identiteta imetnika vrednostnega papirja ni znana, ker instrumenti kotirajo na mestu trgovanja, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), se zneski pripišejo temu stolpcu.

0080

Neopredeljena, ne kotira na mestu trgovanja

Kadar identiteta imetnika vrednostnega papirja ni znana in instrumenti ne kotirajo na mestu trgovanja, se zneski pripišejo temu stolpcu, nasprotnih strank pa ni treba dodatno razčleniti. Subjekti po najboljših močeh opredelijo nasprotne stranke in omejijo uporabo tega stolpca na najnižjo možno raven.

0090

Skupaj

0100

Od tega: znotraj skupine

Obveznosti do subjektov, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze končnega nadrejenega subjekta (ne v regulativni obseg konsolidacije).

0110

Od tega: obveznosti, za katere velja pravo tretje države, razen znotraj skupine

Te vključujejo bruto zneske obveznosti, za katere velja pravo tretje države in/ali so jih izdali subjekti v skupini s sedežem v tretjih državah. Obveznosti znotraj skupine so izključene.

Kadar organ za reševanje v skladu s členom 55(1), tretji pododstavek, Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) potrdi, da bi bila odločitev organa za reševanje za odpis ali konverzijo obveznosti učinkovita na podlagi prava navedene tretje države, se navedena obveznost ne poroča v tem razdelku.

| Vrstice | Navodila |
| --- | --- |
| 0100 | Obveznosti, ki so izključene iz reševanja s sredstvi upnikov

  V členu 44(2) Direktive 2014/59/EU je navedeno, da organi za reševanje ne izvajajo pooblastil za odpis ali konverzijo v zvezi z obveznostmi, ki so izključene iz reševanja s sredstvi upnikov, če zanje velja pravo države članice ali tretje države. |
| 0110 | Krite vloge

  Znesek kritih vlog, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 5, Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), razen začasno visokega salda, kot je opredeljen v členu 6(2) navedene direktive. |
| 0120 | Zavarovane obveznosti – zavarovani del

  Člen 44(2), točka (b), Direktive 2014/59/EU
  Zavarovane obveznosti, vključno s sporazumi o začasni prodaji, kritimi obveznicami in obveznostmi v obliki finančnih instrumentov, ki so sestavni del sklada za kritje ter so v skladu z nacionalnim pravom zavarovane na podoben način kot krite obveznice.
  Niti zahteva za zagotovitev, da vsa zavarovana sredstva, ki se nanašajo na kritno premoženje kritih obveznic, ostanejo enaka, ločena in zadostna, niti izvzetje, določeno v členu 44(2), točka (b), Direktive 2014/59/EU organom za reševanje ne preprečujeta, da bi po potrebi izvajali navedena pooblastila v zvezi s katerim koli delom zavarovane obveznosti ali obveznosti, zajamčene z zavarovanjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, pravice do zaplembe ali premoženja, s katerimi je zavarovana. Tak nekriti znesek teh zavarovanih obveznosti se ne poroča v tej vrstici, ampak v vrstici 0340, pri čemer je potrebna dodatna razčlenitev.
  Obveznosti do centralne banke, ki so krite s skupino zavarovanj s premoženjem (npr. glavne operacije refinanciranja, dolgoročne operacije refinanciranja, ciljno usmerjene operacije refinanciranja itd.), se štejejo za zavarovane obveznosti.
  Posebna vrsta obveznosti so pozicije v zavarovanju s premoženjem, prejete in evidentirane v bilanci stanja. Kadar so take pozicije v zavarovanju s premoženjem pravno vezane s pozicijo sredstev, se obravnavajo kot zavarovane obveznosti za potrebe tega poročila. |
| 0130 | Obveznosti zaradi držanja sredstev strank, če so zaščitene v primeru insolventnosti

  Člen 44(2), točka (c), Direktive 2014/59/EU
  Vse obveznosti, ki so posledica dejstva, da institucija ali subjekt iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU drži sredstva ali denar strank, vključno s sredstvi strank ali denarjem strank, ki jih drži v imenu kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), opredeljenih v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali alternativnih investicijskih skladov (AIS), opredeljenih v členu 4(1), točka (a), Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14), če so te stranke zaščitene z veljavnim insolvenčnim pravom. |
| 0140 | Obveznosti zaradi fiduciarnega razmerja, če je upravičenec zaščiten v primeru insolventnosti

  Člen 44(2), točka (d), Direktive 2014/59/EU
  Vse obveznosti, ki so posledica fiduciarnega razmerja med institucijo ali subjektom iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU (kot fiduciarjem) in drugo osebo (kot upravičencem), če je ta upravičenec zaščiten z veljavnim insolvenčnim ali civilnim pravom. |
| 0150 | Obveznosti institucijam < 7 dni

  Člen 44(2), točka (e), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do institucij, razen subjektov, ki so del iste računovodske skupine, s prvotno zapadlostjo, krajšo od sedem dni. |
| 0161 | Obveznosti do (operaterjev) sistemov in CNS < 7 dni

  Člen 44(2), točka (f), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), ali do njihovih udeležencev, ki so posledica udeležbe v takšnem sistemu in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni, ali do CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (16), in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe. |
| 0170 | Obveznosti do delojemalca

  Člen 44(2), točka (g)(i), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do delojemalca v povezavi z obračunano plačo, pokojninskimi prejemki ali drugimi fiksnimi nadomestili, razen spremenljivega dela nadomestila, ki ga ne ureja zakon ali kolektivna pogodba. To se ne uporablja za variabilno komponento prejemkov pomembnih prevzemnikov tveganja, kot je opredeljena v členu 92(2) Direktive 2013/36/EU. |
| 0180 | Obveznosti zaradi blaga ali storitev, kritičnih za vsakodnevno opravljanje dejavnosti

  Člen 44(2), točka (g)(ii), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do komercialnega ali trgovinskega upnika, ki izhaja iz dobave blaga ali zagotavljanja storitev, instituciji ali subjektu iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU, ki so kritične za vsakodnevno opravljanje dejavnosti institucije ali subjekta, vključno s storitvami informacijske tehnologije, komunalnimi storitvami ter najemom, servisiranjem in vzdrževanjem prostorov. |
| 0190 | Obveznosti do davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost

  Člen 44(2), točka (g)(iii), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost v skladu z veljavnim pravom. |
| 0200 | Obveznosti do sistemov zajamčenih vlog

  Člen 44(2)(g), točka (iv), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do sistemov zajamčenih vlog, ki izhajajo iz prispevkov, ki jih je treba plačati v skladu z Direktivo 2014/49/EU. |
| 0210 | Obveznosti do drugih subjektov skupine v postopku reševanja

  Člen 44(2), točka (h), Direktive 2014/59/EU
  Obveznosti do institucij ali subjektov iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU, ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, ne glede na njihovo zapadlost, razen če so te obveznosti v skladu z ustreznim nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih, veljavnim na datum prenosa Direktive 2014/59/EU, razvrščene za navadnimi nezavarovanimi obveznostmi.
  Kadar je izključena obveznost obveznost iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, se poročajo neto pozicije obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu iz člena 429c Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| 0300 | Obveznosti, ki niso izključene iz reševanja s sredstvi upnikov |
| 0310–0314 | Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne

  Člen 108 Direktive 2014/59/EU
  Vloge, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 3, Direktive 2014/49/EU, ki ne izpolnjujejo pogojev za izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov (člen 44(2), točka (a), Direktive 2014/59/EU), vendar je zanje določena ugodnejša obravnava v skladu s členom 108 Direktive 2014/59/EU. |
| 0320–0324 | Vloge, ki niso niti krite niti prednostne

  Vloge, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 3, Direktive 2014/49/EU, ki ne izpolnjujejo pogojev za izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov ali ugodnejšo obravnavo v skladu s členom 44(2), točka (a), ali členom 108 Direktive 2014/59/EU. |
| 0330 | Bilančne obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov

  Računovodska vrednost obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov. |
| 0331 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in pred izravnavo zavarovanja

  Privzeto vsota vseh neto tržnih vrednosti izvedenih obveznosti na posamezen pogodbeni niz pobotov. Niz pobotov se poroča samo, če je neto tržna vrednost niza pobotov obveznost. Izvedeni finančni instrumenti, za katere ne velja dogovor o pobotu, se obravnavajo kot ena pogodba, tj. kot niz pobotov s samo enim izvedenim finančnim instrumentom. |
| 0332 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja

  V zvezi z vrednotenjem v vrstici 0331 se izvede prilagoditev za zavarovanje, dano za to izpostavljenost, s katero se pridobi vsota teh neto tržnih vrednosti po izravnavi zavarovanja po njegovi tržni vrednosti. |
| 0333 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja z vključitvijo ocenjenih zneskov predčasnega prenehanja s pobotom

  V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1401 (17) dodaten znesek predčasnega prenehanja s pobotom, ki krije znesek izgub ali stroškov, ki jih imajo nasprotne stranke pri izvedenih finančnih instrumentih, ali ustvarjenih dobičkov, tako da se nadomesti ali pridobi ekonomska protivrednost bistvenih pogojev pogodb in opcijskih pravic strank v zvezi z odpovedanimi pogodbami.
  Izkaže se lahko, da je precej težko na posamični podlagi pridobiti ocene, potrebne za določitev zneska predčasnega prenehanja s pobotom v skladu z navedeno delegirano uredbo. Zato se lahko namesto njih uporabijo približki, ki lahko temeljijo na razpoložljivih podatkih, kot so bonitetne zahteve za tržno tveganje. Če se ugotovi, da ni mogoče izračunati zneska predčasnega prenehanja s pobotom za izvedene obveznosti, je znesek, ki se poroča, enak znesku, poročanemu v vrstici 0332. |
| 0334 | Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu

  Poročajo se neto pozicije obveznosti za izvedene finančne instrumente ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu iz člena 429c Uredbe (EU) št. 575/2013 (v zvezi z izračunom mere skupne izpostavljenosti za izračun količnika finančnega vzvoda). |
| 0340–0344 | Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem

  Znesek zavarovanih obveznosti ali obveznosti, zajamčenih z zavarovanjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, pravice do zaplembe ali premoženja, s katerimi so zavarovane. To zajema „nezadostno zavarovani“ del vsake zavarovane obveznosti, na primer nezadostno zavarovani del kritih obveznic ali poslov začasne prodaje. |
| 0350–0354 | Strukturirani vrednostni papirji

  Strukturirani vrednostni papirji so za ta namen določeni kot dolžniške obveznosti z vgrajeno komponento izvedenega finančnega instrumenta, katerih donos je povezan z osnovnim sredstvom ali indeksom (javnim ali prilagojenim, kot so lastniški kapital ali obveznice, stalne stopnje donosov ali kredit, valuta, blago itd.). Strukturirani vrednostni papirji ne vključujejo dolžniških instrumentov, ki vključujejo samo nakupne ali prodajne opcije, tj. dolžniških instrumentov, katerih vrednost ni odvisna od vgrajene komponente izvedenega finančnega instrumenta. |
| 0360–0364 | Nadrejene nezavarovane obveznosti

  To vključuje vse nadrejene, nezavarovane instrumente, ki niso vključeni v kategorijo strukturiranih vrednostnih papirjev. |
| 0365–0369 | Nadrejene neprednostne obveznosti

  Znesek katerih koli od naslednjih obveznosti:


  — | nezavarovanih terjatev, nastalih zaradi dolžniških instrumentov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 108(2), točke (a), (b) in (c), ter iz člena 108(3) Direktive 2014/59/EU, |

Vrstice

Navodila

0100

Obveznosti, ki so izključene iz reševanja s sredstvi upnikov

V členu 44(2) Direktive 2014/59/EU je navedeno, da organi za reševanje ne izvajajo pooblastil za odpis ali konverzijo v zvezi z obveznostmi, ki so izključene iz reševanja s sredstvi upnikov, če zanje velja pravo države članice ali tretje države.

0110

Krite vloge

Znesek kritih vlog, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 5, Direktive 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), razen začasno visokega salda, kot je opredeljen v členu 6(2) navedene direktive.

0120

Zavarovane obveznosti – zavarovani del

Člen 44(2), točka (b), Direktive 2014/59/EU

Zavarovane obveznosti, vključno s sporazumi o začasni prodaji, kritimi obveznicami in obveznostmi v obliki finančnih instrumentov, ki so sestavni del sklada za kritje ter so v skladu z nacionalnim pravom zavarovane na podoben način kot krite obveznice.

Niti zahteva za zagotovitev, da vsa zavarovana sredstva, ki se nanašajo na kritno premoženje kritih obveznic, ostanejo enaka, ločena in zadostna, niti izvzetje, določeno v členu 44(2), točka (b), Direktive 2014/59/EU organom za reševanje ne preprečujeta, da bi po potrebi izvajali navedena pooblastila v zvezi s katerim koli delom zavarovane obveznosti ali obveznosti, zajamčene z zavarovanjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, pravice do zaplembe ali premoženja, s katerimi je zavarovana. Tak nekriti znesek teh zavarovanih obveznosti se ne poroča v tej vrstici, ampak v vrstici 0340, pri čemer je potrebna dodatna razčlenitev.

Obveznosti do centralne banke, ki so krite s skupino zavarovanj s premoženjem (npr. glavne operacije refinanciranja, dolgoročne operacije refinanciranja, ciljno usmerjene operacije refinanciranja itd.), se štejejo za zavarovane obveznosti.

Posebna vrsta obveznosti so pozicije v zavarovanju s premoženjem, prejete in evidentirane v bilanci stanja. Kadar so take pozicije v zavarovanju s premoženjem pravno vezane s pozicijo sredstev, se obravnavajo kot zavarovane obveznosti za potrebe tega poročila.

0130

Obveznosti zaradi držanja sredstev strank, če so zaščitene v primeru insolventnosti

Člen 44(2), točka (c), Direktive 2014/59/EU

Vse obveznosti, ki so posledica dejstva, da institucija ali subjekt iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU drži sredstva ali denar strank, vključno s sredstvi strank ali denarjem strank, ki jih drži v imenu kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), opredeljenih v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali alternativnih investicijskih skladov (AIS), opredeljenih v členu 4(1), točka (a), Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14), če so te stranke zaščitene z veljavnim insolvenčnim pravom.

0140

Obveznosti zaradi fiduciarnega razmerja, če je upravičenec zaščiten v primeru insolventnosti

Člen 44(2), točka (d), Direktive 2014/59/EU

Vse obveznosti, ki so posledica fiduciarnega razmerja med institucijo ali subjektom iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU (kot fiduciarjem) in drugo osebo (kot upravičencem), če je ta upravičenec zaščiten z veljavnim insolvenčnim ali civilnim pravom.

0150

Obveznosti institucijam < 7 dni

Člen 44(2), točka (e), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do institucij, razen subjektov, ki so del iste računovodske skupine, s prvotno zapadlostjo, krajšo od sedem dni.

0161

Obveznosti do (operaterjev) sistemov in CNS < 7 dni

Člen 44(2), točka (f), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do sistemov ali operaterjev sistemov, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), ali do njihovih udeležencev, ki so posledica udeležbe v takšnem sistemu in katerih preostala zapadlost je krajša od sedem dni, ali do CNS, ki jim je bilo v Uniji izdano dovoljenje na podlagi člena 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (16), in CNS iz tretjih držav, ki jih priznava ESMA na podlagi člena 25 navedene uredbe.

0170

Obveznosti do delojemalca

Člen 44(2), točka (g)(i), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do delojemalca v povezavi z obračunano plačo, pokojninskimi prejemki ali drugimi fiksnimi nadomestili, razen spremenljivega dela nadomestila, ki ga ne ureja zakon ali kolektivna pogodba. To se ne uporablja za variabilno komponento prejemkov pomembnih prevzemnikov tveganja, kot je opredeljena v členu 92(2) Direktive 2013/36/EU.

0180

Obveznosti zaradi blaga ali storitev, kritičnih za vsakodnevno opravljanje dejavnosti

Člen 44(2), točka (g)(ii), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do komercialnega ali trgovinskega upnika, ki izhaja iz dobave blaga ali zagotavljanja storitev, instituciji ali subjektu iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU, ki so kritične za vsakodnevno opravljanje dejavnosti institucije ali subjekta, vključno s storitvami informacijske tehnologije, komunalnimi storitvami ter najemom, servisiranjem in vzdrževanjem prostorov.

0190

Obveznosti do davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost

Člen 44(2), točka (g)(iii), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do davčnih organov in organov za socialno varstvo, če imajo te obveznosti prednost v skladu z veljavnim pravom.

0200

Obveznosti do sistemov zajamčenih vlog

Člen 44(2)(g), točka (iv), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do sistemov zajamčenih vlog, ki izhajajo iz prispevkov, ki jih je treba plačati v skladu z Direktivo 2014/49/EU.

0210

Obveznosti do drugih subjektov skupine v postopku reševanja

Člen 44(2), točka (h), Direktive 2014/59/EU

Obveznosti do institucij ali subjektov iz člena 1(1), točka (b), (c) ali (d), Direktive 2014/59/EU, ki so del iste skupine v postopku reševanja, ne da bi bili sami subjekti v postopku reševanja, ne glede na njihovo zapadlost, razen če so te obveznosti v skladu z ustreznim nacionalnim pravom o običajnih insolvenčnih postopkih, veljavnim na datum prenosa Direktive 2014/59/EU, razvrščene za navadnimi nezavarovanimi obveznostmi.

Kadar je izključena obveznost obveznost iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, se poročajo neto pozicije obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu iz člena 429c Uredbe (EU) št. 575/2013.

0300

Obveznosti, ki niso izključene iz reševanja s sredstvi upnikov

0310–0314

Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne

Člen 108 Direktive 2014/59/EU

Vloge, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 3, Direktive 2014/49/EU, ki ne izpolnjujejo pogojev za izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov (člen 44(2), točka (a), Direktive 2014/59/EU), vendar je zanje določena ugodnejša obravnava v skladu s členom 108 Direktive 2014/59/EU.

0320–0324

Vloge, ki niso niti krite niti prednostne

Vloge, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 3, Direktive 2014/49/EU, ki ne izpolnjujejo pogojev za izključitev iz reševanja s sredstvi upnikov ali ugodnejšo obravnavo v skladu s členom 44(2), točka (a), ali členom 108 Direktive 2014/59/EU.

0330

Bilančne obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov

Računovodska vrednost obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov.

0331

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in pred izravnavo zavarovanja

Privzeto vsota vseh neto tržnih vrednosti izvedenih obveznosti na posamezen pogodbeni niz pobotov. Niz pobotov se poroča samo, če je neto tržna vrednost niza pobotov obveznost. Izvedeni finančni instrumenti, za katere ne velja dogovor o pobotu, se obravnavajo kot ena pogodba, tj. kot niz pobotov s samo enim izvedenim finančnim instrumentom.

0332

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja

V zvezi z vrednotenjem v vrstici 0331 se izvede prilagoditev za zavarovanje, dano za to izpostavljenost, s katero se pridobi vsota teh neto tržnih vrednosti po izravnavi zavarovanja po njegovi tržni vrednosti.

0333

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju pogodbenih nizov pobotov, po prilagoditvah glede na tržne razmere in po izravnavi zavarovanja z vključitvijo ocenjenih zneskov predčasnega prenehanja s pobotom

V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1401 (17) dodaten znesek predčasnega prenehanja s pobotom, ki krije znesek izgub ali stroškov, ki jih imajo nasprotne stranke pri izvedenih finančnih instrumentih, ali ustvarjenih dobičkov, tako da se nadomesti ali pridobi ekonomska protivrednost bistvenih pogojev pogodb in opcijskih pravic strank v zvezi z odpovedanimi pogodbami.

Izkaže se lahko, da je precej težko na posamični podlagi pridobiti ocene, potrebne za določitev zneska predčasnega prenehanja s pobotom v skladu z navedeno delegirano uredbo. Zato se lahko namesto njih uporabijo približki, ki lahko temeljijo na razpoložljivih podatkih, kot so bonitetne zahteve za tržno tveganje. Če se ugotovi, da ni mogoče izračunati zneska predčasnega prenehanja s pobotom za izvedene obveznosti, je znesek, ki se poroča, enak znesku, poročanemu v vrstici 0332.

0334

Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu

Poročajo se neto pozicije obveznosti za izvedene finančne instrumente ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu iz člena 429c Uredbe (EU) št. 575/2013 (v zvezi z izračunom mere skupne izpostavljenosti za izračun količnika finančnega vzvoda).

0340–0344

Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem

Znesek zavarovanih obveznosti ali obveznosti, zajamčenih z zavarovanjem, ki presega vrednost sredstev, jamstva, pravice do zaplembe ali premoženja, s katerimi so zavarovane. To zajema „nezadostno zavarovani“ del vsake zavarovane obveznosti, na primer nezadostno zavarovani del kritih obveznic ali poslov začasne prodaje.

0350–0354

Strukturirani vrednostni papirji

Strukturirani vrednostni papirji so za ta namen določeni kot dolžniške obveznosti z vgrajeno komponento izvedenega finančnega instrumenta, katerih donos je povezan z osnovnim sredstvom ali indeksom (javnim ali prilagojenim, kot so lastniški kapital ali obveznice, stalne stopnje donosov ali kredit, valuta, blago itd.). Strukturirani vrednostni papirji ne vključujejo dolžniških instrumentov, ki vključujejo samo nakupne ali prodajne opcije, tj. dolžniških instrumentov, katerih vrednost ni odvisna od vgrajene komponente izvedenega finančnega instrumenta.

0360–0364

Nadrejene nezavarovane obveznosti

To vključuje vse nadrejene, nezavarovane instrumente, ki niso vključeni v kategorijo strukturiranih vrednostnih papirjev.

0365–0369

Nadrejene neprednostne obveznosti

Znesek katerih koli od naslednjih obveznosti:

—

nezavarovanih terjatev, nastalih zaradi dolžniških instrumentov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 108(2), točke (a), (b) in (c), ter iz člena 108(3) Direktive 2014/59/EU,

| — | nezavarovanih terjatev, nastalih zaradi dolžniških instrumentov iz člena 108(5), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2014/59/EU, |
| --- | --- |

—

nezavarovanih terjatev, nastalih zaradi dolžniških instrumentov iz člena 108(5), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2014/59/EU,

| — | dolžniških instrumentov z najnižjo prednostno razvrstitvijo med navadnimi nezavarovanimi terjatvami, nastalih zaradi dolžniških instrumentov iz člena 108(7) Direktive 2014/59/EU, za katere je država članica v skladu z navedenim odstavkom določila, da se razvrstijo enako kot terjatve, ki izpolnjujejo pogoje, določene v členu 108(2), točke (a), (b) in (c), ter v členu108(3) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

—

dolžniških instrumentov z najnižjo prednostno razvrstitvijo med navadnimi nezavarovanimi terjatvami, nastalih zaradi dolžniških instrumentov iz člena 108(7) Direktive 2014/59/EU, za katere je država članica v skladu z navedenim odstavkom določila, da se razvrstijo enako kot terjatve, ki izpolnjujejo pogoje, določene v členu 108(2), točke (a), (b) in (c), ter v členu108(3) Direktive 2014/59/EU.

0370–0374

Podrejene obveznosti

Obveznosti, ki bodo plačane na podlagi nacionalnega insolvenčnega prava šele po tem, ko bodo v celoti poplačani vsi razredi navadnih upnikov in nadrejenih neprednostnih upnikov. To vključuje pogodbeno in zakonsko podrejene obveznosti. V primeru holdingov se lahko v tej kategoriji poročajo tudi dolžniški vrednostni papirji, ki niso podrejeni (tj. strukturna podrejenost).

V to kategorijo se vključijo samo podrejeni instrumenti, ki niso priznani za kapital.

Ta vrstica vključuje tudi del podrejenih obveznosti, ki načeloma izpolnjuje pogoje za kapital, vendar ni vključen v kapital zaradi postopnega prenehanja določb, kot je člen 64 Uredbe (EU) št. 575/2013 (preostala zapadlost) ali del 10 Uredbe (EU) št. 575/2013 (učinek uporabe predhodnih pravil).

0380–0382

Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL

Kateri koli instrument, ki je primeren za namene izpolnjevanja zahteve iz člena 45 Direktive 2014/59/EU, vendar ni zajet v vrsticah 0320 in 0340 do 0370.

0390

Nefinančne obveznosti

Ta vrstica zajema nefinančne obveznosti, ki se ne nanašajo na dolžniške instrumente, katerih imetniki se lahko vključijo v reševanje s sredstvi upnikov iz praktičnih razlogov, kot so rezervacije, povezane s pravdnimi postopki, v katerih sodeluje subjekt.

0400

Preostale obveznosti

Vse obveznosti, ki se ne poročajo v vrsticah od 0100 do 0390.

0500

Kapital

Člen 4(1), točka 118, in člen 72 Uredbe (EU) št. 575/2013

Ista opredelitev kot COREP(OF): {C 01.00;010;010}

0510

Navaden lastniški temeljni kapital

Člen 50 Uredbe (EU) št. 575/2013

Ista opredelitev kot COREP(OF): {C 01.00;020;010}

0511

Od tega: kapitalski instrumenti/osnovni kapital

Pravni instrumenti, ki sestavljajo navaden lastniški temeljni kapital (ali njegov del), v obliki kapitalskih instrumentov/osnovnega kapitala.

0512

Od tega: instrumenti, uvrščeni pari passu z navadnimi delnicami

Pravni instrumenti, ki sestavljajo navaden lastniški temeljni kapital (ali njegov del), v obliki instrumentov, ki niso kapitalski instrumenti/osnovni kapital, vendar so uvrščeni pari passu s to kategorijo.

0520

Dodatni temeljni kapital

Člen 61 Uredbe (EU) št. 575/2013

Ista opredelitev kot COREP(OF): {C 01.00;530;010}

0521

Od tega: podrejene obveznosti, priznane za kapital (ali njihov del)

Pravni instrumenti, ki sestavljajo dodatni temeljni kapital (ali njegov del).

0530

Dodatni kapital

Člen 71 Uredbe (EU) št. 575/2013

Ista opredelitev kot COREP(OF): {C 01.00;750;010}

0531

Od tega: podrejene obveznosti, priznane za kapital (ali njihov del)

Pri tej razčlenitvi se opredelijo pravni instrumenti, ki sestavljajo dodatni kapital (ali njegov del).

0600

Obveznosti in kapital skupaj, vključno z izvedenimi obveznostmi

Vsota vseh obveznosti, poročanih v tej predlogi, in zneska regulativnega kapitala. V ta namen se prištejejo vsi zneski iz zgoraj navedenih vrstic. V zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti se uporabi vrednost iz vrstice 0334 – ‚Vsota neto pozicij obveznosti ob upoštevanju bonitetnih pravil o pobotu‘.

II.3   Z 03.00 – Kapitalske zahteve (OWN)

II.3.1   Splošne opombe

| 15. | S to predlogo se zbirajo informacije o kapitalskih zahtevah za subjekt ali skupino. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vse poročane informacije izražajo kapitalske zahteve, ki se uporabljajo na referenčni datum poročanja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Informacije o zahtevah v okviru stebra 2, poročane v tej predlogi, temeljijo na najnovejšem razpoložljivem uradnem dopisu o procesu nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja, ki ga pošlje pristojni organ. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kadar se poročilo nanaša na subjekt, za katerega se ne uporabljajo kapitalske zahteve na posamični podlagi, se poročajo samo informacije v vrstici 0110. |
| --- | --- |

18.

II.3.2   Navodila za posamezne pozicije

| Vrstice | Navodila |
| --- | --- |
| 0100 | Znesek skupne izpostavljenosti tveganju

  Člen 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013
  Glej predlogo Z 01.00, stolpec 0100.
  Znesek skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljen za COREP (OF): {C 02.00;010;010} |
| 0110 | Prispevek k znesku skupne konsolidirane izpostavljenosti tveganju

  Glej predlogo Z 01.00, stolpec 0140.
  Ta postavka se poroča samo za subjekte, za katere se ne uporabljajo kapitalske zahteve na posamični podlagi. |
| 0120 | Mera skupne izpostavljenosti

  Člen 429(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 |
| 0210–0250 | Ustanovni kapital in zahteva glede količnika finančnega vzvoda |
| 0210 | Ustanovni kapital

  Členi 12 in 28 do 31 Direktive 2013/36/EU ter člen 93 Uredbe (EU) št. 575/2013
  Znesek ustanovnega kapitala, ki se zahteva kot osnovni pogoj za izdajo dovoljenja za začetek dejavnosti institucije. |
| 0220 | Zahteva glede količnika finančnega vzvoda

  Zahteva glede količnika finančnega vzvoda v skladu s členom 92(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 575/2013, kot se uporablja za subjekt ali skupino, izražena kot odstotek mere skupne izpostavljenosti. Subjekti, ki poročajo, ki izključijo izpostavljenosti do centralne banke institucije iz člena 429a(1), točka (n), Uredbe (EU) št. 575/2013, poročajo prilagojeno zahtevo glede količnika finančnega vzvoda v skladu s členom 429a(7) navedene uredbe. Če se običajna zahteva ne uporablja, subjekti pustijo to polje prazno. |
| 0300 | Količnik skupne kapitalske zahteve v okviru PNPO (TSCR)

  COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}
  Vsota (i) in (ii), kot sledi:


  (i) | količnika skupnega kapitala (8 %), kot je določen v členu 92(1), točka (c), Uredbe (EU) št. 575/2013; |

Vrstice

Navodila

0100

Znesek skupne izpostavljenosti tveganju

Člen 92(3) Uredbe (EU) št. 575/2013

Glej predlogo Z 01.00, stolpec 0100.

Znesek skupne izpostavljenosti tveganju, kot je opredeljen za COREP (OF): {C 02.00;010;010}

0110

Prispevek k znesku skupne konsolidirane izpostavljenosti tveganju

Glej predlogo Z 01.00, stolpec 0140.

Ta postavka se poroča samo za subjekte, za katere se ne uporabljajo kapitalske zahteve na posamični podlagi.

0120

Mera skupne izpostavljenosti

Člen 429(4) Uredbe (EU) št. 575/2013

0210–0250

Ustanovni kapital in zahteva glede količnika finančnega vzvoda

0210

Ustanovni kapital

Členi 12 in 28 do 31 Direktive 2013/36/EU ter člen 93 Uredbe (EU) št. 575/2013

Znesek ustanovnega kapitala, ki se zahteva kot osnovni pogoj za izdajo dovoljenja za začetek dejavnosti institucije.

0220

Zahteva glede količnika finančnega vzvoda

Zahteva glede količnika finančnega vzvoda v skladu s členom 92(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 575/2013, kot se uporablja za subjekt ali skupino, izražena kot odstotek mere skupne izpostavljenosti. Subjekti, ki poročajo, ki izključijo izpostavljenosti do centralne banke institucije iz člena 429a(1), točka (n), Uredbe (EU) št. 575/2013, poročajo prilagojeno zahtevo glede količnika finančnega vzvoda v skladu s členom 429a(7) navedene uredbe. Če se običajna zahteva ne uporablja, subjekti pustijo to polje prazno.

0300

Količnik skupne kapitalske zahteve v okviru PNPO (TSCR)

COREP (OF): {C 03.00;0130;0010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

(i)

količnika skupnega kapitala (8 %), kot je določen v členu 92(1), točka (c), Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (ii) | količnika dodatnih kapitalskih zahtev (zahteve v okviru stebra 2 – P2R), določenega v skladu s členom 104a Direktive 2013/36/EU in Smernicami EBA glede skupnih postopkov in metodologij za proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (PNPO) – prečiščena različica (EBA/GL/2014/13). |
| --- | --- |

(ii)

količnika dodatnih kapitalskih zahtev (zahteve v okviru stebra 2 – P2R), določenega v skladu s členom 104a Direktive 2013/36/EU in Smernicami EBA glede skupnih postopkov in metodologij za proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja (PNPO) – prečiščena različica (EBA/GL/2014/13).

Ta postavka odraža količnik skupne kapitalske zahteve v okviru PNPO (total SREP capital requirement – TSCR), kot ga instituciji sporoči pristojni organ. TSCR je opredeljen v oddelku 1.2 smernic EBA glede PNPO.

Če pristojni organ ni sporočil dodatnih kapitalskih zahtev, se poroča samo točka (i).

0310

TSCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala

COREP (OF): {C 03.00;0140;0010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala (4,5 %), kot je določen v členu 92(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(i)

količnika navadnega lastniškega temeljnega kapitala (4,5 %), kot je določen v členu 92(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (ii) | dela količnika zahtev v okviru stebra 2 (P2R) iz točke (ii) vrstice 0300, mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(ii)

dela količnika zahtev v okviru stebra 2 (P2R) iz točke (ii) vrstice 0300, mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala.

Če pristojni organ ni sporočil dodatnih kapitalskih zahtev glede navadnega lastniškega temeljnega kapitala, se poroča samo točka (i).

0320

| (iii) | TSCR: sestavljena iz temeljnega kapitala |
| --- | --- |

(iii)

TSCR: sestavljena iz temeljnega kapitala

COREP (OF): {C 03.00;0150;0010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika temeljnega kapitala (6 %), kot je določen v členu 92(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(i)

količnika temeljnega kapitala (6 %), kot je določen v členu 92(1), točka (b), Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (ii) | del količnika zahtev v okviru stebra 2 (P2R) iz točke (ii) vrstice 0300, ki mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki temeljnega kapitala. |
| --- | --- |

(ii)

del količnika zahtev v okviru stebra 2 (P2R) iz točke (ii) vrstice 0300, ki mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki temeljnega kapitala.

Če pristojni organ ni sporočil dodatnih kapitalskih zahtev, ki morajo biti v obliki temeljnega kapitala, se poroča samo točka (i).

0400

Zahteve po skupnem blažilniku

Člen 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;0740;0010}

0410

Varovalni kapitalski blažilnik

Člen 128, točka 1, in člen 129 Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;750;010}

V skladu s členom 129(1) navedene direktive je varovalni kapitalski blažilnik dodatni znesek navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ker je stopnja varovalnega kapitalskega blažilnika v višini 2,5 % stalna, se znesek poroča v tej celici.

0420

Varovalni blažilnik zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice

Člen 458(2), točka (d)(iv), Uredbe (EU) št. 575/2013

COREP (OF): {C 04.00;760;010}

V tej celici se poroča znesek varovalnega blažilnika zaradi makrobonitetnega ali sistemskega tveganja, ugotovljenega na ravni države članice, ki se lahko v skladu s členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 zahteva poleg varovalnega kapitalskega blažilnika.

Znesek, ki se poroča, predstavlja znesek kapitala, ki je potreben za izpolnitev ustreznih zahtev po kapitalskem blažilniku na datum poročanja.

0430

Posamezni instituciji lasten proticiklični kapitalski blažilnik

Člen 128, točka 2, ter členi 130 in 135 do 140 Direktive 2013/36/EU

(glej COREP (OF): {C 04.00;770;010}).

Znesek, ki se poroča, predstavlja znesek kapitala, ki je potreben za izpolnitev ustreznih zahtev po kapitalskem blažilniku na datum poročanja.

0440

Blažilnik sistemskih tveganj

Člen 128, točka 5, ter člena 133 in 134 Direktive 2013/36/EU

(glej COREP (OF): {C 04.00;780;010}).

Znesek, ki se poroča, predstavlja znesek kapitala, ki je potreben za izpolnitev ustreznih zahtev po kapitalskem blažilniku na datum poročanja.

0450

Blažilnik za globalne sistemsko pomembne institucije

Člen 128, točka 3, in člen 131 Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

Znesek, ki se poroča, predstavlja znesek kapitala, ki je potreben za izpolnitev ustreznih zahtev po kapitalskem blažilniku na datum poročanja.

0460

Blažilnik za druge sistemsko pomembne institucije

Člen 128, točka 4, in člen 131 Direktive 2013/36/EU

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

Znesek, ki se poroča, predstavlja znesek kapitala, ki je potreben za izpolnitev ustreznih zahtev po kapitalskem blažilniku na datum poročanja.

0500

Količnik skupne kapitalske zahteve (OCR)

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika TSCR iz vrstice 0300; |
| --- | --- |

(i)

količnika TSCR iz vrstice 0300;

| (ii) | v obsegu, v katerem se uporablja v skladu z zakonodajo, količnika zahteve po skupnem blažilniku iz člena 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(ii)

v obsegu, v katerem se uporablja v skladu z zakonodajo, količnika zahteve po skupnem blažilniku iz člena 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU.

Ta postavka izraža količnik skupne kapitalske zahteve (overall capital requirement – OCR), kot je opredeljen v oddelku 1.2 smernic EBA glede PNPO.

Če se zahteva po blažilniku ne uporablja, se poroča samo točka (i).

0510

OCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika TSCR, sestavljenega iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0310; |
| --- | --- |

(i)

količnika TSCR, sestavljenega iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0310;

| (ii) | v obsegu, v katerem se uporablja v skladu z zakonodajo, količnika zahteve po skupnem blažilniku iz člena 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(ii)

v obsegu, v katerem se uporablja v skladu z zakonodajo, količnika zahteve po skupnem blažilniku iz člena 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU.

Če se zahteva po blažilniku ne uporablja, se poroča samo točka (i).

0520

OCR: sestavljena iz temeljnega kapitala

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika TSCR, sestavljenega iz temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0320; |
| --- | --- |

(i)

količnika TSCR, sestavljenega iz temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0320;

| (ii) | v obsegu, v katerem se uporablja v skladu z zakonodajo, količnika zahteve po skupnem blažilniku iz člena 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(ii)

v obsegu, v katerem se uporablja v skladu z zakonodajo, količnika zahteve po skupnem blažilniku iz člena 128, točka 6, Direktive 2013/36/EU.

Če se zahteva po blažilniku ne uporablja, se poroča samo točka (i).

0600

OCR in smernice glede kapitala v okviru stebra 2 (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika OCR iz vrstice 0500; |
| --- | --- |

(i)

količnika OCR iz vrstice 0500;

| (ii) | po potrebi smernic glede kapitala v okviru stebra 2 (P2G), kot so opredeljena v smernicah EBA o PNPO. P2G se vključi samo, če jo je pristojni organ sporočil instituciji. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi smernic glede kapitala v okviru stebra 2 (P2G), kot so opredeljena v smernicah EBA o PNPO. P2G se vključi samo, če jo je pristojni organ sporočil instituciji.

Če pristojni organ P2G ne sporoči, se poroča samo točka (i).

0610

OCR: sestavljena iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika OCR, sestavljenega iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0510; |
| --- | --- |

(i)

količnika OCR, sestavljenega iz navadnega lastniškega temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0510;

| (ii) | po potrebi dela P2G iz točke (ii) vrstice 0600, ki mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala. P2G se vključi samo, če jo je pristojni organ sporočil instituciji. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi dela P2G iz točke (ii) vrstice 0600, ki mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala. P2G se vključi samo, če jo je pristojni organ sporočil instituciji.

Če pristojni organ P2G ne sporoči, se poroča samo točka (i).

0620

OCR in P2G: sestavljena iz temeljnega kapitala

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

Vsota (i) in (ii), kot sledi:

| (i) | količnika OCR, sestavljenega iz temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0520; |
| --- | --- |

(i)

količnika OCR, sestavljenega iz temeljnega kapitala in navedenega v vrstici 0520;

| (ii) | po potrebi dela P2G iz točke (ii) vrstice 600, ki mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki temeljnega kapitala. P2G se vključi samo, če jo je pristojni organ sporočil instituciji. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi dela P2G iz točke (ii) vrstice 600, ki mora biti v skladu z zahtevo pristojnega organa v obliki temeljnega kapitala. P2G se vključi samo, če jo je pristojni organ sporočil instituciji.

Če pristojni organ P2G ne sporoči, se poroča samo točka (i).

II.4   Z 04.00 – Finančne medsebojne povezave znotraj skupine (IFC)

II.4.1   Splošne opombe

| 19. | S to predlogo se zahtevajo informacije o obveznostih znotraj skupine, ki niso izključene iz reševanja s sredstvi upnikov, kapitalskih instrumentih in jamstvih. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Poročajo se vse finančne medsebojne povezave med zadevnimi pravnimi subjekti, ki so vključeni v konsolidirane računovodske izkaze. Zneski, ki se poročajo, se združijo, če se nanašajo na iste nasprotne stranke (izdajatelj ali zajamčeni subjekt ter upnik, imetnik ali dajalec jamstva) ter iste vrste obveznosti, kapitalskih instrumentov ali jamstev. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0020, 0040 in 0050 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge. |
| --- | --- |

21.

II.4.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Izdajatelj ali zajamčeni subjekt

  Pravni subjekt, ki izda obveznost ali kapitalski instrument ali ki je zajamčeni subjekt. |
| 0010 | Ime subjekta

  Se mora razlikovati od imena subjekta, navedenega v stolpcu 0030. |
| 0020 | Koda

  Koda izdajatelja ali prejemnika jamstva. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.
  Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah.
  Razlikovati se mora od kode, navedene v stolpcu 0040. |
| 0030–0040 | Upnik, imetnik ali dajalec jamstva

  Pravni subjekt, ki je upnik za obveznost, imetnik kapitalskega instrumenta ali dajalec jamstva. |
| 0030 | Ime subjekta

  Se mora razlikovati od imena subjekta, navedenega v stolpcu 0010. |
| 0040 | Koda

  Koda upnika, imetnika ali dajalca jamstva. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.
  Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah.
  Razlikovati se mora od kode, navedene v stolpcu 0020. |
| 0050–0080 | Finančna medsebojna povezava

  V tem polju se opiše finančna medsebojna povezava med zadevnimi pravnimi subjekti. |
| 0050 | Vrsta

  Se izbere z naslednjega seznama:

  Obveznosti znotraj skupine


  L.1. | Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0310 |

Stolpci

Navodila

0010–0020

Izdajatelj ali zajamčeni subjekt

Pravni subjekt, ki izda obveznost ali kapitalski instrument ali ki je zajamčeni subjekt.

0010

Ime subjekta

Se mora razlikovati od imena subjekta, navedenega v stolpcu 0030.

0020

Koda

Koda izdajatelja ali prejemnika jamstva. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah.

Razlikovati se mora od kode, navedene v stolpcu 0040.

0030–0040

Upnik, imetnik ali dajalec jamstva

Pravni subjekt, ki je upnik za obveznost, imetnik kapitalskega instrumenta ali dajalec jamstva.

0030

Ime subjekta

Se mora razlikovati od imena subjekta, navedenega v stolpcu 0010.

0040

Koda

Koda upnika, imetnika ali dajalca jamstva. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah.

Razlikovati se mora od kode, navedene v stolpcu 0020.

0050–0080

Finančna medsebojna povezava

V tem polju se opiše finančna medsebojna povezava med zadevnimi pravnimi subjekti.

0050

Vrsta

Se izbere z naslednjega seznama:

Obveznosti znotraj skupine

L.1.

Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0310

| L.2. | Vloge, ki niso niti krite niti prednostne
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0320 |
| --- | --- |

L.2.

Vloge, ki niso niti krite niti prednostne

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0320

| L.3. | Obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov (zneski predčasnega prenehanja s pobotom)
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0330 |
| --- | --- |

L.3.

Obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov (zneski predčasnega prenehanja s pobotom)

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0330

| L.4. | Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0340 |
| --- | --- |

L.4.

Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0340

| L.5. | Strukturirani vrednostni papirji
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0350 |
| --- | --- |

L.5.

Strukturirani vrednostni papirji

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0350

| L.6. | Nadrejene nezavarovane obveznosti
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0360 |
| --- | --- |

L.6.

Nadrejene nezavarovane obveznosti

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0360

| L.7. | Nadrejene neprednostne obveznosti
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0365 |
| --- | --- |

L.7.

Nadrejene neprednostne obveznosti

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0365

| L.8. | Podrejene obveznosti
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0370 |
| --- | --- |

L.8.

Podrejene obveznosti

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0370

| L.9. | Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0380 |
| --- | --- |

L.9.

Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0380

| L.10. | Nefinančne obveznosti
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0390 |
| --- | --- |

L.10.

Nefinančne obveznosti

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0390

| L.11. | Preostale obveznosti
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0400. Vse obveznosti, ki niso zajete s predhodnimi postavkami |
| --- | --- |

L.11.

Preostale obveznosti

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0400. Vse obveznosti, ki niso zajete s predhodnimi postavkami

| L.12. | Dodatni kapital
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0530 |
| --- | --- |

L.12.

Dodatni kapital

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0530

| L.13. | Dodatni temeljni kapital
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0520 |
| --- | --- |

L.13.

Dodatni temeljni kapital

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0520

| L.14. | Navaden lastniški temeljni kapital
  Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0510 |
| --- | --- |

L.14.

Navaden lastniški temeljni kapital

Ista opredelitev kot v Z 02.00 (LIAB), vrstica 0510

Jamstva znotraj skupine

| G.1. | Izdaja
  Jamstva za posebne instrumente/obveznosti, ki so bila izdana |
| --- | --- |

G.1.

Izdaja

Jamstva za posebne instrumente/obveznosti, ki so bila izdana

| G.2. | Nasprotna stranka
  Jamstva, odobrena posebni nasprotni stranki institucije |
| --- | --- |

G.2.

Nasprotna stranka

Jamstva, odobrena posebni nasprotni stranki institucije

| G.3. | Neomejeno
  Splošno jamstvo, ki ni omejeno na fiksni znesek |
| --- | --- |

G.3.

Neomejeno

Splošno jamstvo, ki ni omejeno na fiksni znesek

| G.4. | Drugo
  Vse vrste jamstev, ki niso zajete s predhodnimi vrstami |
| --- | --- |

G.4.

Drugo

Vse vrste jamstev, ki niso zajete s predhodnimi vrstami

0060

Neporavnani znesek

Za obveznosti (stolpec 0050, vrste L.1, L.2 in L.4–L.14) neporavnani znesek obveznosti znotraj skupine; za obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov (vrsta L.3), zneski predčasnega prenehanja s pobotom, kot so opredeljeni za potrebe predloge Z 02.00 (LIAB), vrstica 0333.

Za jamstva (stolpec 0050, vrednosti G.1–G.4) najvišji morebitni znesek prihodnjih plačil na podlagi jamstva.

0070

Od tega izdan na podlagi prava tretje države

Delež neporavnanega zneska, za katerega velja pravo tretje države, v denarnem znesku.

0080

Od tega: primeren za izpolnjevanje MREL

Znesek kapitala in obveznosti, ki je primeren za izpolnitev zahteve iz člena 45 Direktive 2014/59/EU.

II.5   Z 05.01 in Z 05.02 – Glavne nasprotne stranke (MCP)

II.5.1   Splošne opombe

| 22. | S tema predlogama se zbirajo informacije o obveznostih do glavnih nasprotnih strank (Z 05.01) ter zunajbilančnih postavkah, prejetih od glavnih nasprotnih strank (Z 05.02). Zneski, ki se poročajo, se združijo, če pripadajo isti nasprotni stranki in isti vrsti obveznosti ali zunajbilančnih postavk. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Obveznosti in zunajbilančne postavke, za katere ni mogoče opredeliti nasprotne stranke, se ne poročajo v teh predlogah. Obveznosti in zunajbilančne postavke, za katere je nasprotna stranka subjekt, vključen v konsolidirane računovodske izkaze, se ne poročajo. |
| --- | --- |

23.

II.5.2   Z 05.01 – Glavne nasprotne stranke – Navodila za posamezne pozicije

| 24. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0020 in 0060 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010–0050 | Nasprotna stranka

  Informacije o glavnih nasprotnih strankah, v zvezi s katerimi nastanejo obveznosti
  Glavne nasprotne stranke se opredelijo tako, da se seštejejo neporavnani zneski vseh obveznosti, ki jih ima subjekt ali skupina, za katero se poroča z uporabo predloge, do vsake nasprotne stranke ali skupine povezanih strank, razen obveznosti do subjektov, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze.
  Nasprotne stranke in skupine povezanih nasprotnih strank se nato razvrstijo glede na skupni neporavnani znesek, da se opredeli deset najpomembnejših nasprotnih strank, o katerih se zagotovijo informacije z uporabo te predloge.
  Opredelitev pojma ‚skupina povezanih nasprotnih strank‘ ustreza opredelitvi pojma ‚skupina povezanih strank‘ iz člena 4(1), točka 39, Uredbe (EU) št. 575/2013.
  Za potrebe te predloge nasprotna stranka ni subjekt, vključen v konsolidirane računovodske izkaze. |
| 0010 | Ime subjekta

  Ime glavne nasprotne stranke ali po potrebi ime skupine povezanih strank.
  Ime skupine povezanih strank je ime nadrejene družbe ali komercialno ime skupine, če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe. |
| 0020 | Koda

  Koda glavne nasprotne stranke ali skupine povezanih strank. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.
  Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah. |
| 0030 | Skupina ali posamezna nasprotna stranka

  Institucija poroča ‚1‘ za posamezne glavne nasprotne stranke in ‚2‘ za skupine povezanih strank. |
| 0040 | Država

  Koda ISO 3166-1-alfa-2 države, v kateri je bila nasprotna stranka ustanovljena. To vključuje psevdokode ISO za mednarodne organizacije, ki so na voljo v zadnji izdaji Eurostatovega ‚Vademekuma o plačilni bilanci‘.
  Država se določi s sklicevanjem na statutarni sedež nasprotne stranke. Za skupine povezanih strank je to država ustanovitve nadrejene družbe. |
| 0050 | Sektor

  Vsaki nasprotni stranki se dodeli en sektor glede na naslednje razrede gospodarskega sektorja na podlagi FINREP (FINREP, Priloga V, del 1, poglavje 6):


  — | centralne banke; |

24.

Stolpci

Navodila

0010–0050

Nasprotna stranka

Informacije o glavnih nasprotnih strankah, v zvezi s katerimi nastanejo obveznosti

Glavne nasprotne stranke se opredelijo tako, da se seštejejo neporavnani zneski vseh obveznosti, ki jih ima subjekt ali skupina, za katero se poroča z uporabo predloge, do vsake nasprotne stranke ali skupine povezanih strank, razen obveznosti do subjektov, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze.

Nasprotne stranke in skupine povezanih nasprotnih strank se nato razvrstijo glede na skupni neporavnani znesek, da se opredeli deset najpomembnejših nasprotnih strank, o katerih se zagotovijo informacije z uporabo te predloge.

Opredelitev pojma ‚skupina povezanih nasprotnih strank‘ ustreza opredelitvi pojma ‚skupina povezanih strank‘ iz člena 4(1), točka 39, Uredbe (EU) št. 575/2013.

Za potrebe te predloge nasprotna stranka ni subjekt, vključen v konsolidirane računovodske izkaze.

0010

Ime subjekta

Ime glavne nasprotne stranke ali po potrebi ime skupine povezanih strank.

Ime skupine povezanih strank je ime nadrejene družbe ali komercialno ime skupine, če skupina povezanih strank nima nadrejene družbe.

0020

Koda

Koda glavne nasprotne stranke ali skupine povezanih strank. Za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah.

0030

Skupina ali posamezna nasprotna stranka

Institucija poroča ‚1‘ za posamezne glavne nasprotne stranke in ‚2‘ za skupine povezanih strank.

0040

Država

Koda ISO 3166-1-alfa-2 države, v kateri je bila nasprotna stranka ustanovljena. To vključuje psevdokode ISO za mednarodne organizacije, ki so na voljo v zadnji izdaji Eurostatovega ‚Vademekuma o plačilni bilanci‘.

Država se določi s sklicevanjem na statutarni sedež nasprotne stranke. Za skupine povezanih strank je to država ustanovitve nadrejene družbe.

0050

Sektor

Vsaki nasprotni stranki se dodeli en sektor glede na naslednje razrede gospodarskega sektorja na podlagi FINREP (FINREP, Priloga V, del 1, poglavje 6):

—

centralne banke;

| — | sektor država; |
| --- | --- |

—

sektor država;

| — | kreditne institucije; |
| --- | --- |

—

kreditne institucije;

| — | druge finančne družbe; |
| --- | --- |

—

druge finančne družbe;

| — | nefinančne družbe; |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe;

| — | gospodinjstva.
  Pri skupinah povezanih strank se sektor ne poroča. |
| --- | --- |

—

gospodinjstva.

Pri skupinah povezanih strank se sektor ne poroča.

0060

Vrsta

Vrsta obveznosti je ena od vrst obveznosti, navedenih v predlogi Z 02.00 – Struktura obveznosti (LIAB), in sicer:

| L.0 | Obveznosti, ki so izključene iz reševanja s sredstvi upnikov |
| --- | --- |

L.0

Obveznosti, ki so izključene iz reševanja s sredstvi upnikov

| L.1 | Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne |
| --- | --- |

L.1

Vloge, ki niso krite, vendar so prednostne

| L.2 | Vloge, ki niso niti krite niti prednostne |
| --- | --- |

L.2

Vloge, ki niso niti krite niti prednostne

| L.3 | Obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov |
| --- | --- |

L.3

Obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov

| L.4 | Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem |
| --- | --- |

L.4

Zavarovane obveznosti, ki niso zavarovane s premoženjem

| L.5 | Strukturirani vrednostni papirji |
| --- | --- |

L.5

Strukturirani vrednostni papirji

| L.6 | Nadrejene nezavarovane obveznosti |
| --- | --- |

L.6

Nadrejene nezavarovane obveznosti

| L.7 | Nadrejene neprednostne obveznosti |
| --- | --- |

L.7

Nadrejene neprednostne obveznosti

| L.8 | Podrejene obveznosti (nepriznane za kapital) |
| --- | --- |

L.8

Podrejene obveznosti (nepriznane za kapital)

| L.9 | Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL |
| --- | --- |

L.9

Druge obveznosti, primerne za izpolnjevanje MREL

| L.10 | Nefinančne obveznosti |
| --- | --- |

L.10

Nefinančne obveznosti

| L.11 | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

L.11

Preostale obveznosti

Če so obveznosti do glavne nasprotne stranke sestavljene iz več kot ene od teh vrst, se vsaka vrsta obveznosti poroča v ločeni vrstici.

0070

Znesek

Znesek je enakovreden opredelitvi pojma ‚neporavnani znesek‘, kot je določena za predlogo Z 02.00 – Struktura obveznosti. Za obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov (vrsta L.3), se poročajo zneski predčasnega prenehanja s pobotom, kot so opredeljeni za potrebe predloge Z 02.00, vrstica 0333.

II.5.3   Z 05.02 – Glavne zunajbilančne nasprotne stranke: Navodila za posamezne pozicije

| 25. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0020 in 0060 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010–0050 | Nasprotna stranka

  Informacije o glavnih zunajbilančnih nasprotnih strankah.
  Glavne zunajbilančne nasprotne stranke se opredelijo tako, da se sešteje skupni nominalni znesek obvez in finančnih jamstev (kot so opredeljena za potrebe FINREP, predloga F 09), ki jih subjekt ali subjekti v skupini, za katero se poroča z uporabo predloge, prejmejo od nasprotnih strank ali skupine povezanih strank. Glavne zunajbilančne nasprotne stranke ne vključujejo subjektov, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze skupine. Nasprotne stranke in skupine povezanih strank se nato razvrstijo glede na skupni znesek, da se opredeli deset najpomembnejših zunajbilančnih nasprotnih strank, o katerih se zagotovijo informacije z uporabo te predloge.
  Za potrebe te predloge se poroča samo o nasprotnih strankah, ki niso vključene v konsolidirane računovodske izkaze. |
| 0010 | Ime subjekta

  Glej navodila za stolpec 0010 predloge Z 05.01. |
| 0020 | Koda

  Glej navodila za stolpec 0020 predloge Z 05.01. |
| 0030 | Skupina ali posamezna nasprotna stranka

  Glej navodila za stolpec 0030 predloge Z 05.01. |
| 0040 | Država

  Glej navodila za stolpec 0040 predloge Z 05.01. |
| 0050 | Sektor

  Glej navodila za stolpec 0050 predloge Z 05.01. |
| 0060 | Vrsta

  Vrsta zunajbilančne postavke je ena od naslednjih, kot so opredeljene v FINREP, predloga F 09.02:


  OBS.1 | Prejete obveze iz kreditov |

25.

Stolpci

Navodila

0010–0050

Nasprotna stranka

Informacije o glavnih zunajbilančnih nasprotnih strankah.

Glavne zunajbilančne nasprotne stranke se opredelijo tako, da se sešteje skupni nominalni znesek obvez in finančnih jamstev (kot so opredeljena za potrebe FINREP, predloga F 09), ki jih subjekt ali subjekti v skupini, za katero se poroča z uporabo predloge, prejmejo od nasprotnih strank ali skupine povezanih strank. Glavne zunajbilančne nasprotne stranke ne vključujejo subjektov, vključenih v konsolidirane računovodske izkaze skupine. Nasprotne stranke in skupine povezanih strank se nato razvrstijo glede na skupni znesek, da se opredeli deset najpomembnejših zunajbilančnih nasprotnih strank, o katerih se zagotovijo informacije z uporabo te predloge.

Za potrebe te predloge se poroča samo o nasprotnih strankah, ki niso vključene v konsolidirane računovodske izkaze.

0010

Ime subjekta

Glej navodila za stolpec 0010 predloge Z 05.01.

0020

Koda

Glej navodila za stolpec 0020 predloge Z 05.01.

0030

Skupina ali posamezna nasprotna stranka

Glej navodila za stolpec 0030 predloge Z 05.01.

0040

Država

Glej navodila za stolpec 0040 predloge Z 05.01.

0050

Sektor

Glej navodila za stolpec 0050 predloge Z 05.01.

0060

Vrsta

Vrsta zunajbilančne postavke je ena od naslednjih, kot so opredeljene v FINREP, predloga F 09.02:

OBS.1

Prejete obveze iz kreditov

| OBS.2 | Prejeta finančna poroštva |
| --- | --- |

OBS.2

Prejeta finančna poroštva

| OBS.3 | Druge prejete obveze |
| --- | --- |

OBS.3

Druge prejete obveze

Če so zunajbilančne postavke, ki jih zagotovi glavna nasprotna stranka, sestavljene iz več kot ene od teh vrst, se vsaka vrsta zunajbilančne postavke poroča v ločeni vrstici.

0070

Znesek

II.6   Z 06.00 – Jamstvo za vloge (DIS)

II.6.1   Splošne opombe

| 26. | Ta predloga vsebuje pregled jamstva za vloge znotraj skupine. V tej predlogi se poroča sistem jamstva za vloge, če je zadevni pravni subjekt v skupini njegov član. |
| --- | --- |

26.

| 27. | O vsaki kreditni instituciji, ki pripada skupini, se poroča v ločeni vrstici. |
| --- | --- |

27.

II.6.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Subjekt |
| 0010 | Ime subjekta

  Ime subjekta, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0020 | Koda

  Koda subjekta, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).
  To je identifikator vrstice in mora biti enoznačen za vsako vrstico v predlogi. |
| 0030 | Sistem jamstva za vloge

  Člen 4(3) Direktive 2014/49/EU
  Ime uradno priznanega sistema jamstva za vloge, katerega član je subjekt v skladu z Direktivo 2014/49/EU. To je sistem jamstva za vloge v državi članici, v kateri je bil subjekt ustanovljen, in ne drug sistem jamstva za vloge, ki morda v drugih državah članicah zagotavljajo dodatno zaščito (dodatno zavarovanje) strankam subjekta v podružnici v navedeni državi članici. Če je institucija članica institucionalne sheme za zaščito vlog, ki je tudi uradno priznana kot sistem jamstva za vloge v skladu s členom 4(2) Direktive 2014/49/EU, je ime sistema jamstva za vloge povsem enako imenu institucionalne sheme za zaščito vlog v vrstici 050.
  Za vsako državo ustanovitve subjekta se sistem jamstva za vloge izbere med naslednjimi:


  Avstrija


  — | Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H. |

Stolpci

Navodila

0010–0020

Subjekt

0010

Ime subjekta

Ime subjekta, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0020

Koda

Koda subjekta, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

To je identifikator vrstice in mora biti enoznačen za vsako vrstico v predlogi.

0030

Sistem jamstva za vloge

Člen 4(3) Direktive 2014/49/EU

Ime uradno priznanega sistema jamstva za vloge, katerega član je subjekt v skladu z Direktivo 2014/49/EU. To je sistem jamstva za vloge v državi članici, v kateri je bil subjekt ustanovljen, in ne drug sistem jamstva za vloge, ki morda v drugih državah članicah zagotavljajo dodatno zaščito (dodatno zavarovanje) strankam subjekta v podružnici v navedeni državi članici. Če je institucija članica institucionalne sheme za zaščito vlog, ki je tudi uradno priznana kot sistem jamstva za vloge v skladu s členom 4(2) Direktive 2014/49/EU, je ime sistema jamstva za vloge povsem enako imenu institucionalne sheme za zaščito vlog v vrstici 050.

Za vsako državo ustanovitve subjekta se sistem jamstva za vloge izbere med naslednjimi:

Avstrija

—

Einlagensicherung AUSTRIA Ges.m.b.H.

| — | Sparkassen-Haftungs GmbH |
| --- | --- |

—

Sparkassen-Haftungs GmbH

Belgija

| — | Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers |
| --- | --- |

—

Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers

Bolgarija

| — | Фондът за гарантиране на влоговете в банките |
| --- | --- |

—

Фондът за гарантиране на влоговете в банките

Hrvaška

| — | Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka |
| --- | --- |

—

Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka

Ciper

| — | Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων |
| --- | --- |

—

Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων

Češka

| — | Garanční systém finančního trhu |
| --- | --- |

—

Garanční systém finančního trhu

Danska

| — | Garantiformuen |
| --- | --- |

—

Garantiformuen

Estonija

| — | Tagatisfond |
| --- | --- |

—

Tagatisfond

Finska

| — | Talletussuojarahasto |
| --- | --- |

—

Talletussuojarahasto

Francija

| — | Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution |
| --- | --- |

—

Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution

Nemčija

| — | Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH |
| --- | --- |

—

Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH

| — | Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH |
| --- | --- |

—

Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH

| — | Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund) |
| --- | --- |

—

Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)

| — | BVR Institutssicherung GmbH |
| --- | --- |

—

BVR Institutssicherung GmbH

Gibraltar

| — | Gibraltar Deposit Guarantee Scheme |
| --- | --- |

—

Gibraltar Deposit Guarantee Scheme

Grčija

| — | Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων |
| --- | --- |

—

Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων

Madžarska

| — | Országos Betétbiztosítási Alap |
| --- | --- |

—

Országos Betétbiztosítási Alap

Islandija

| — | Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta |
| --- | --- |

—

Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta

Irska

| — | Irish Deposit Protection Scheme |
| --- | --- |

—

Irish Deposit Protection Scheme

Italija

| — | Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi |
| --- | --- |

—

Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi

| — | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo |
| --- | --- |

—

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

Latvija

| — | Latvijas Noguldījumu garantiju fonds |
| --- | --- |

—

Latvijas Noguldījumu garantiju fonds

Lihtenštajn

| — | Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV |
| --- | --- |

—

Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV

Litva

| — | Indėlių ir investicijų draudimas |
| --- | --- |

—

Indėlių ir investicijų draudimas

Luksemburg

| — | Fond de garantie des Dépôts Luxembourg |
| --- | --- |

—

Fond de garantie des Dépôts Luxembourg

Malta

| — | Depositor Compensation Scheme |
| --- | --- |

—

Depositor Compensation Scheme

Nizozemska

| — | De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel |
| --- | --- |

—

De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel

Norveška

| — | Bankenes sikringsfond |
| --- | --- |

—

Bankenes sikringsfond

Poljska

| — | Bankowy Fundusz Gwarancyjny |
| --- | --- |

—

Bankowy Fundusz Gwarancyjny

Portugalska

| — | Fundo de Garantia de Depósitos |
| --- | --- |

—

Fundo de Garantia de Depósitos

Romunija

| — | Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare |
| --- | --- |

—

Fondul de Garantare a Depozitelor Bancare

Slovaška

| — | Fond ochrany vkladov |
| --- | --- |

—

Fond ochrany vkladov

Slovenija

| — | Banka Slovenije |
| --- | --- |

—

Banka Slovenije

Španija

| — | Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito |
| --- | --- |

—

Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito

Švedska

| — | Riksgälden |
| --- | --- |

—

Riksgälden

Če uradno priznani sistem jamstva za vloge, katerega član je subjekt, ni naveden zgoraj, se poroča ‚drugo‘.

0040

Znesek kritih vlog

Člen 2(1), točka 5, in člen 6(2) Direktive 2014/49/EU

Znesek kritih vlog, kot so opredeljene v členu 2(1), točka 5, v povezavi s členom 6 Direktive 2014/49/EU in kot jih krijejo sistemi jamstva za vloge iz vrstice 0030, razen začasno visokega salda, kot je opredeljen v členu 6(2) navedene direktive.

0050

Institucionalna shema za zaščito vlog

Člen 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013

Ime institucionalne sheme za zaščito vlog, kot je navedena v členu 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 in katere član je subjekt. Če subjekt ni član institucionalne sheme za zaščito vlog, se nič ne poroča. Če je subjekt član institucionalne sheme za zaščito vlog, ki je tudi uradno priznana kot sistem jamstva za vloge v skladu s členom 4(2) Direktive 2014/49/EU, je ime institucionalne sheme za zaščito vlog povsem enako imenu sistema jamstva za vloge v vrstici 030.

0060

Dodatna zaščita na podlagi pogodbenih sistemov

Člen 1(3), točka (a), Direktive 2014/49/EU

Znesek vlog, kritih na podlagi pogodbenega sistema pri subjektu.

II.7   Kritične funkcije in glavna poslovna področja

II.7.1   Splošne opombe

| 28. | Štiri predloge v tem oddelku vsebujejo ključne podatke in kvalitativne ocene učinka, nadomestljivosti in kritičnosti gospodarskih funkcij, ki jih skupina zagotavlja, dopolnjuje pa jih shematska razporeditev navedenih kritičnih funkcij na glavna poslovna področja in pravne subjekte. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Natančneje, predloge so namenjene naslednjim temam: |
| --- | --- |

29.

| 30. | s predlogo Z 07.01 – Ocena kritičnosti gospodarskih funkcij (FUNC 1) – se na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov opredelijo nekritične in kritične funkcije, ki jih skupina zagotavlja, za vsako državo članico, v kateri je skupina dejavna; |
| --- | --- |

30.

| 31. | predloga Z 07.02 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na pravne subjekte (FUNC 2) – predstavlja razporeditev opredeljenih kritičnih funkcij na pravne subjekte ter vsebuje presojo, ali se šteje, da je posamezen pravni subjekt pomemben za izvajanje kritične funkcije ali ne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | predloga Z 07.03 – Shematska razporeditev glavnih poslovnih področij na pravne subjekte (FUNC 3) – vsebuje celoten seznam glavnih poslovnih področij in njihovo razporeditev na pravne subjekte; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predloga Z 07.04 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na glavna poslovna področja (FUNC 4) – predstavlja razporeditev opredeljenih kritičnih funkcij na poslovna področja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | V skladu s členom 2(1), točka 35, Direktive 2014/59/EU ‚kritične funkcije‘ pomenijo aktivnosti, storitve ali dejavnosti, katerih prenehanje bo v eni ali več državah članicah verjetno povzročilo motnje ključnih storitev v realnem gospodarstvu ali težave s finančno stabilnostjo zaradi velikosti, tržnega deleža, zunanje in notranje medsebojne povezanosti, kompleksnosti ali čezmejnih dejavnosti institucije ali skupine, zlasti v zvezi z nadomestljivostjo teh aktivnosti, storitev ali dejavnosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | V skladu s členom 6(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778 (18) se funkcija šteje za kritično, kadar izpolnjuje obe naslednji merili:


  a) | institucija zagotavlja funkcijo tretjim osebam, ki niso pridružene instituciji ali skupini, in |
| --- | --- | --- |

35.

a)

institucija zagotavlja funkcijo tretjim osebam, ki niso pridružene instituciji ali skupini, in

| b) | nenadna motnja te funkcije bi verjetno bistveno negativno vplivala na tretje osebe, povzročila širjenje negativnih vplivov ali ogrozila splošno zaupanje udeležencev na trgu zaradi sistemskega pomena funkcije za tretje osebe in sistemskega pomena institucije ali skupine pri zagotavljanju funkcije. |
| --- | --- |

b)

nenadna motnja te funkcije bi verjetno bistveno negativno vplivala na tretje osebe, povzročila širjenje negativnih vplivov ali ogrozila splošno zaupanje udeležencev na trgu zaradi sistemskega pomena funkcije za tretje osebe in sistemskega pomena institucije ali skupine pri zagotavljanju funkcije.

| 36. | V skladu s členom 2(1), točka 36, Direktive 2014/59/EU ‚glavna poslovna področja‘ pomenijo poslovna področja in z njimi povezane storitve, ki predstavljajo bistvene vire prihodka, dobička ali vrednosti franšize za institucijo ali skupino, katere del je institucija. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Za potrebe te predloge se gospodarske funkcije nanašajo na funkcije, navedene v preglednici v nadaljevanju. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Za vsako kategorijo gospodarskih funkcij se lahko izbere gospodarska funkcija ‚drugo‘, če funkcija ni zajeta z drugimi predhodno opredeljenimi funkcijami. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Nasprotne stranke iz vrstic od 0010 do 0070 in vrstic od 0080 do 0150 so opredeljene povsem enako kot sektorji nasprotne stranke iz FINREP, Priloga V, del 1, poglavje 6. ‚MSP‘ pomeni MSP, kot so opredeljena v FINREP, Priloga V, del 1, odstavek 5, točka (i).


  ID | Gospodarska funkcija |
| --- | --- | --- |
| Vloge

  Sprejemanje vlog se nanaša na sprejemanje vlog od nefinančnih posrednikov. Ne vključuje izposojanja od drugih finančnih posrednikov, ki se obravnava ločeno pod ‚grosistično financiranje‘.
  Vloge vključujejo: (i) transakcijske račune/vloge čez noč, (ii) vezane vloge ter (iii) vloge na odpoklic, ne pa tudi sporazumov o začasni prodaji.
  Sklicevanja: Smernice Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev (2013), str. 14; Priloga II, del 2, točke 9.1, 9.2 in 9.3, k Uredbi (EU) št. 1071/2013. |
| 1.1 | Gospodinjstva |
| 1.2 | Nefinančne družbe (MSP) |
| 1.3 | Nefinančne družbe (ne MSP) |
| 1.4 | Sektor država |
| 1.5, 1.6 in 1.7 | Drugi sektorji/nasprotne stranke (1), (2) in (3) |
| Kreditiranje

  Kreditiranje se nanaša na zagotavljanje sredstev nefinančnim nasprotnim strankam, kot so družbe ali neprofesionalne stranke. Kreditiranje finančnih nasprotnih strank je posebna dejavnost in se oceni pod ‚grosistično financiranje‘. Posojila vključujejo dolžniške instrumente, ki jih imajo institucije, ne pa tudi dolžniških instrumentov, ki so vrednostni papirji, in to ne glede na njihovo računovodsko razvrstitev.
  Sklicevanja: Smernice Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev (2013), str. 17; Priloga II, del 2, točka 2, k Uredbi (EU) št. 1071/2013. |
| 2.1 | Gospodinjstva – stanovanjski krediti

  Stanovanjski krediti so krediti, dani gospodinjstvom za naložbe v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem. |
| 2.2 | Gospodinjstva – drugi krediti |
| 2.3 | Nefinančne družbe – MSP |
| 2.4 | Nefinančne družbe – ne MSP |
| 2.5 | Sektor država |
| 2.6, 2.7 in 2.8 | Drugi sektorji/nasprotne stranke (1), (2) in (3) |
| Plačilne storitve, gotovinske storitve, storitve poravnave, klirinške storitve, skrbniške storitve

  Sklicevanja: Smernice Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev (2013), str. 20.
  Gospodarske funkcije, vključene v tem delu, obsegajo plačilne, gotovinske, klirinške in skrbniške storitve ter storitve poravnave, ki jih zagotavlja kreditna institucija kot posrednik med svojimi strankami ali med stranko in eno od številnih ustreznih infrastruktur finančnih trgov, ali zagotavljanje (posrednega) dostopa do infrastruktur finančnih trgov drugim bankam. V skladu s Smernicami Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev je funkcija plačil, kliringa in poravnave omejena na storitve, ki jih banke zagotavljajo svojim strankam. Ta kategorija ne zajema storitev, ki jih izvajajo ponudniki (zgolj) infrastruktur finančnih trgov. Za potrebe te predloge infrastrukture finančnih trgov vključujejo plačilne sisteme, sisteme poravnave vrednostnih papirjev, centralne depotne družbe in centralne nasprotne stranke (in ne repozitorijev sklenjenih poslov).
  Pojmi ‚plačilna storitev‘, ‚plačilna transakcija‘ in ‚plačilni sistem‘ imajo enak pomen, kot je opredeljen v členu 4(3), (5) oziroma (7) Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |
| 3.1 | Plačilne storitve za denarne finančne institucije

  Ta vrstica vključuje plačilne storitve, ki se zagotavljajo denarnim finančnim institucijam (MFI), z uporabo zunanjih plačilnih sistemov ali brez njih. Poleg tega vključuje storitve korespondenčnega bančništva (plačila, povezana z njimi). Denarne finančne institucije zajemajo vse institucionalne enote, vključene v podsektorje: (i) centralne banke; (ii) družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke in (iii) sklade denarnega trga. |
| 3.2 | Plačilne storitve za stranke, ki niso denarne finančne institucije

  Plačilne storitve, ki se zagotavljajo strankam, z uporabo zunanjih plačilnih sistemov ali brez njih. To vključuje le fizične ali pravne osebe, ki ne spadajo v sektor denarnih finančnih institucij. Ponudniki plačilnih storitev so prav tako izključeni iz sektorja ‚stranke, ki niso denarne finančne institucije‘. |
| 3.3 | Gotovinske storitve

  Zagotavljanje gotovinskih storitev strankam (posameznikom in družbam, in to samo tistim, ki niso institucije finančnega trga). Te storitve se nanašajo na dvige na bankomatih in okencih v podružnicah in ne vključujejo drugih gotovinskih storitev (vključno s storitvami prevoza gotovine za velike trgovce na drobno). Vključen je dvig gotovine s čeki in na okencih v podružnicah z uporabo bančnih obrazcev (če se lahko za identifikacijo uporabijo kartice). |
| 3.4 | Storitve poravnave vrednostnih papirjev

  Storitve, ki se zagotavljajo strankam za potrditev, kliring in poravnavo poslov z vrednostnimi papirji, z uporabo sistemov poravnave vrednostnih papirjev ali brez njih. ‚Poravnava‘ pomeni zaključitev posla z vrednostnimi papirji z namenom, da stranke v tem poslu s prenosom denarja in/ali vrednostnih papirjev izpolnijo svoje obveznosti. |
| 3.5 | Storitve kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS)

  Storitve kliringa vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ki se zagotavljajo strankam. To vključuje tudi zagotavljanje posrednega dostopa centralni nasprotni stranki (CNS). |
| 3.6 | Skrbniške storitve

  Hramba in upravljanje finančnih instrumentov za stranke ter storitve, povezane s skrbništvom, kot so upravljanje gotovine in zavarovanj. |
| 3.7, 3.8 in 3.9 | Druge storitve/aktivnosti/funkcije (1), (2) in (3) |
| Kapitalski trgi

  Aktivnosti kapitalskih trgov se nanašajo na izdajanje vrednostnih papirjev, trgovanje z njimi, povezane svetovalne storitve in povezane storitve, kot so posredništvo in vzdrževanje trga. |
| 4.1 | Izvedeni finančni instrumenti v posesti za trgovanje (OTC)

  Člen 2(5) in (7) Uredbe (EU) št. 648/2012.
  Izvedeni finančni instrument ali pogodba o izvedenih finančnih instrumentih pomeni finančni instrument iz točk od 4 do 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, kakor se uporabljajo v členih 38 in 39 Uredbe (ES) št. 1287/2006 (20).
  Izvedeni finančni instrument OTC ali pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC pomeni pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012.
  Znesek, ki ga je treba poročati, vključuje samo izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na trgu OTC. |
| 4.2 | Izvedeni finančni instrumenti v posesti za trgovanje (ne-OTC)

  Vsi izvedeni finančni instrumenti v posesti za trgovanje, razen izvedenih finančnih instrumentov OTC v posesti za trgovanje. |
| 4.3 | Sekundarni trgi/trgovanje:

  Investitorji na sekundarnem trgu kupujejo in prodajajo vrednostne papirje. Ta funkcija se uporablja za celotni trgovalni portfelj (tj. lastniški kapital, kredite družb, državne kredite).
  Znesek, ki ga je treba poročati, vključuje vrednost vrednostnih papirjev, izmerjeno kot skupni znesek vrednostnih papirjev v posesti za trgovanje. O vrednostnih papirjih se poroča po pošteni vrednosti na datum poročanja.
  Znesek ne vključuje kreditov, izvedenih finančnih instrumentov in sredstev, s katerimi se ne trguje (npr. terjatve). |
| 4.4 | Primarni trgi / izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov

  Primarni trgi so trgi, na katerih družbe, vlade in druge skupine izdajajo nove vrednostne papirje na borzah, da bi pridobile financiranje na podlagi vrednostnih papirjev, ki temeljijo na dolgu ali lastniškem kapitalu (kot so navadne delnice, prednostne delnice, podjetniške obveznice, zadolžnice, menice, državne obveznice). Primarne trge podpirajo skupine. |
| 4.5, 4.6 in 4.7 | Druge storitve/aktivnosti/funkcije (1), (2) in (3) |
| Grosistično financiranje

  Aktivnosti kreditiranja finančnih nasprotnih strank (kreditnih institucij in drugih finančnih družb) in izposojanja od njih na grosističnih trgih. |
| 5.1 | Izposojanje

  Izposojanje od finančnih nasprotnih strank na grosističnih trgih (tudi na podlagi sporazumov o začasni prodaji, medbančnega izposojanja, komercialnih zapisov, potrdil o vlogi, skladov denarnega trga, kreditnih linij, komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem in fiduciarnih vlog). |
| 5.2 | Izvedeni finančni instrumenti (sredstva)

  Vsi izvedeni finančni instrumenti s finančnimi nasprotnimi strankami na strani sredstev bilance stanja. V nasprotju z razdelkom ‚Kapitalski trgi‘ izvedeni finančni instrumenti v razdelku ‚Grosistično financiranje‘ vključujejo vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjene s finančnimi nasprotnimi strankami (niso omejeni na tiste, ki so v posesti za trgovanje). |
| 5.3 | Kreditiranje

  Kreditiranje finančnih nasprotnih strank na grosističnih trgih (tudi na podlagi kreditov z začasnim odkupom, komercialnih zapisov, potrdil o vlogi, skladov denarnega trga, kreditnih linij, komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem in fiduciarnih vlog). |
| 5.4 | Izvedeni finančni instrumenti (obveznosti)

  Vsi izvedeni finančni instrumenti s finančnimi nasprotnimi strankami na strani obveznosti bilance stanja. |
| 5.5, 5.6 in 5.7 | Druge vrste produktov (1), (2) in (3)

  Vsaka funkcija v okviru gospodarske funkcije ‚Grosistično financiranje‘, ki ni zajeta v točkah 5.1 do 5.4. |

39.

ID

Gospodarska funkcija

Vloge

Sprejemanje vlog se nanaša na sprejemanje vlog od nefinančnih posrednikov. Ne vključuje izposojanja od drugih finančnih posrednikov, ki se obravnava ločeno pod ‚grosistično financiranje‘.

Vloge vključujejo: (i) transakcijske račune/vloge čez noč, (ii) vezane vloge ter (iii) vloge na odpoklic, ne pa tudi sporazumov o začasni prodaji.

Sklicevanja: Smernice Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev (2013), str. 14; Priloga II, del 2, točke 9.1, 9.2 in 9.3, k Uredbi (EU) št. 1071/2013.

1.1

Gospodinjstva

1.2

Nefinančne družbe (MSP)

1.3

Nefinančne družbe (ne MSP)

1.4

Sektor država

1.5, 1.6 in 1.7

Drugi sektorji/nasprotne stranke (1), (2) in (3)

Kreditiranje

Kreditiranje se nanaša na zagotavljanje sredstev nefinančnim nasprotnim strankam, kot so družbe ali neprofesionalne stranke. Kreditiranje finančnih nasprotnih strank je posebna dejavnost in se oceni pod ‚grosistično financiranje‘. Posojila vključujejo dolžniške instrumente, ki jih imajo institucije, ne pa tudi dolžniških instrumentov, ki so vrednostni papirji, in to ne glede na njihovo računovodsko razvrstitev.

Sklicevanja: Smernice Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev (2013), str. 17; Priloga II, del 2, točka 2, k Uredbi (EU) št. 1071/2013.

2.1

Gospodinjstva – stanovanjski krediti

Stanovanjski krediti so krediti, dani gospodinjstvom za naložbe v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem.

2.2

Gospodinjstva – drugi krediti

2.3

Nefinančne družbe – MSP

2.4

Nefinančne družbe – ne MSP

2.5

Sektor država

2.6, 2.7 in 2.8

Drugi sektorji/nasprotne stranke (1), (2) in (3)

Plačilne storitve, gotovinske storitve, storitve poravnave, klirinške storitve, skrbniške storitve

Sklicevanja: Smernice Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev (2013), str. 20.

Gospodarske funkcije, vključene v tem delu, obsegajo plačilne, gotovinske, klirinške in skrbniške storitve ter storitve poravnave, ki jih zagotavlja kreditna institucija kot posrednik med svojimi strankami ali med stranko in eno od številnih ustreznih infrastruktur finančnih trgov, ali zagotavljanje (posrednega) dostopa do infrastruktur finančnih trgov drugim bankam. V skladu s Smernicami Odbora za finančno stabilnost za opredelitev kritičnih funkcij in kritičnih skupnih storitev je funkcija plačil, kliringa in poravnave omejena na storitve, ki jih banke zagotavljajo svojim strankam. Ta kategorija ne zajema storitev, ki jih izvajajo ponudniki (zgolj) infrastruktur finančnih trgov. Za potrebe te predloge infrastrukture finančnih trgov vključujejo plačilne sisteme, sisteme poravnave vrednostnih papirjev, centralne depotne družbe in centralne nasprotne stranke (in ne repozitorijev sklenjenih poslov).

Pojmi ‚plačilna storitev‘, ‚plačilna transakcija‘ in ‚plačilni sistem‘ imajo enak pomen, kot je opredeljen v členu 4(3), (5) oziroma (7) Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

3.1

Plačilne storitve za denarne finančne institucije

Ta vrstica vključuje plačilne storitve, ki se zagotavljajo denarnim finančnim institucijam (MFI), z uporabo zunanjih plačilnih sistemov ali brez njih. Poleg tega vključuje storitve korespondenčnega bančništva (plačila, povezana z njimi). Denarne finančne institucije zajemajo vse institucionalne enote, vključene v podsektorje: (i) centralne banke; (ii) družbe, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke in (iii) sklade denarnega trga.

3.2

Plačilne storitve za stranke, ki niso denarne finančne institucije

Plačilne storitve, ki se zagotavljajo strankam, z uporabo zunanjih plačilnih sistemov ali brez njih. To vključuje le fizične ali pravne osebe, ki ne spadajo v sektor denarnih finančnih institucij. Ponudniki plačilnih storitev so prav tako izključeni iz sektorja ‚stranke, ki niso denarne finančne institucije‘.

3.3

Gotovinske storitve

Zagotavljanje gotovinskih storitev strankam (posameznikom in družbam, in to samo tistim, ki niso institucije finančnega trga). Te storitve se nanašajo na dvige na bankomatih in okencih v podružnicah in ne vključujejo drugih gotovinskih storitev (vključno s storitvami prevoza gotovine za velike trgovce na drobno). Vključen je dvig gotovine s čeki in na okencih v podružnicah z uporabo bančnih obrazcev (če se lahko za identifikacijo uporabijo kartice).

3.4

Storitve poravnave vrednostnih papirjev

Storitve, ki se zagotavljajo strankam za potrditev, kliring in poravnavo poslov z vrednostnimi papirji, z uporabo sistemov poravnave vrednostnih papirjev ali brez njih. ‚Poravnava‘ pomeni zaključitev posla z vrednostnimi papirji z namenom, da stranke v tem poslu s prenosom denarja in/ali vrednostnih papirjev izpolnijo svoje obveznosti.

3.5

Storitve kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS)

Storitve kliringa vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ki se zagotavljajo strankam. To vključuje tudi zagotavljanje posrednega dostopa centralni nasprotni stranki (CNS).

3.6

Skrbniške storitve

Hramba in upravljanje finančnih instrumentov za stranke ter storitve, povezane s skrbništvom, kot so upravljanje gotovine in zavarovanj.

3.7, 3.8 in 3.9

Druge storitve/aktivnosti/funkcije (1), (2) in (3)

Kapitalski trgi

Aktivnosti kapitalskih trgov se nanašajo na izdajanje vrednostnih papirjev, trgovanje z njimi, povezane svetovalne storitve in povezane storitve, kot so posredništvo in vzdrževanje trga.

4.1

Izvedeni finančni instrumenti v posesti za trgovanje (OTC)

Člen 2(5) in (7) Uredbe (EU) št. 648/2012.

Izvedeni finančni instrument ali pogodba o izvedenih finančnih instrumentih pomeni finančni instrument iz točk od 4 do 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, kakor se uporabljajo v členih 38 in 39 Uredbe (ES) št. 1287/2006 (20).

Izvedeni finančni instrument OTC ali pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC pomeni pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu v smislu člena 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 2a Uredbe (EU) št. 648/2012.

Znesek, ki ga je treba poročati, vključuje samo izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na trgu OTC.

4.2

Izvedeni finančni instrumenti v posesti za trgovanje (ne-OTC)

Vsi izvedeni finančni instrumenti v posesti za trgovanje, razen izvedenih finančnih instrumentov OTC v posesti za trgovanje.

4.3

Sekundarni trgi/trgovanje:

Investitorji na sekundarnem trgu kupujejo in prodajajo vrednostne papirje. Ta funkcija se uporablja za celotni trgovalni portfelj (tj. lastniški kapital, kredite družb, državne kredite).

Znesek, ki ga je treba poročati, vključuje vrednost vrednostnih papirjev, izmerjeno kot skupni znesek vrednostnih papirjev v posesti za trgovanje. O vrednostnih papirjih se poroča po pošteni vrednosti na datum poročanja.

Znesek ne vključuje kreditov, izvedenih finančnih instrumentov in sredstev, s katerimi se ne trguje (npr. terjatve).

4.4

Primarni trgi / izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov

Primarni trgi so trgi, na katerih družbe, vlade in druge skupine izdajajo nove vrednostne papirje na borzah, da bi pridobile financiranje na podlagi vrednostnih papirjev, ki temeljijo na dolgu ali lastniškem kapitalu (kot so navadne delnice, prednostne delnice, podjetniške obveznice, zadolžnice, menice, državne obveznice). Primarne trge podpirajo skupine.

4.5, 4.6 in 4.7

Druge storitve/aktivnosti/funkcije (1), (2) in (3)

Grosistično financiranje

Aktivnosti kreditiranja finančnih nasprotnih strank (kreditnih institucij in drugih finančnih družb) in izposojanja od njih na grosističnih trgih.

5.1

Izposojanje

Izposojanje od finančnih nasprotnih strank na grosističnih trgih (tudi na podlagi sporazumov o začasni prodaji, medbančnega izposojanja, komercialnih zapisov, potrdil o vlogi, skladov denarnega trga, kreditnih linij, komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem in fiduciarnih vlog).

5.2

Izvedeni finančni instrumenti (sredstva)

Vsi izvedeni finančni instrumenti s finančnimi nasprotnimi strankami na strani sredstev bilance stanja. V nasprotju z razdelkom ‚Kapitalski trgi‘ izvedeni finančni instrumenti v razdelku ‚Grosistično financiranje‘ vključujejo vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjene s finančnimi nasprotnimi strankami (niso omejeni na tiste, ki so v posesti za trgovanje).

5.3

Kreditiranje

Kreditiranje finančnih nasprotnih strank na grosističnih trgih (tudi na podlagi kreditov z začasnim odkupom, komercialnih zapisov, potrdil o vlogi, skladov denarnega trga, kreditnih linij, komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem in fiduciarnih vlog).

5.4

Izvedeni finančni instrumenti (obveznosti)

Vsi izvedeni finančni instrumenti s finančnimi nasprotnimi strankami na strani obveznosti bilance stanja.

5.5, 5.6 in 5.7

Druge vrste produktov (1), (2) in (3)

Vsaka funkcija v okviru gospodarske funkcije ‚Grosistično financiranje‘, ki ni zajeta v točkah 5.1 do 5.4.

II.7.2   Z 07.01 – Ocena kritičnosti gospodarskih funkcij (FUNC 1): Navodila za posamezne pozicije

| 40. | Ta predloga se poroča enkrat za vsako državo članico (opredeljeno kot ‚država‘), v kateri skupina deluje. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Zajema vse gospodarske funkcije, ki jih kateri koli subjekt v skupini izvaja v navedeni državi članici, ne glede na to, ali so kritične ali ne.


  Vrstice | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010–0380 | Gospodarske funkcije

  Gospodarske funkcije, kot so opredeljene zgoraj |

41.

Vrstice

Navodila

0010–0380

Gospodarske funkcije

Gospodarske funkcije, kot so opredeljene zgoraj

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0010 | Opis gospodarske funkcije

  Če gospodarska funkcija spada v kategorijo ‚Drugo‘ (funkcije 1.5–1.7, 2.6–2.8, 3.7–3.9, 4.5–4.7, 5.5–5.7), se zagotovi opis navedene funkcije. |
| 0020 | Tržni delež

  Ocena tržnega deleža institucije ali skupine za gospodarsko funkcijo v zadevni državi. Kot delež celotnega trga v denarnem znesku. |
| 0030 | Denarni znesek

  Vsebina tega stolpca je odvisna od navedene gospodarske funkcije.


  1. | Vloge
  Knjigovodska vrednost (vključno z obračunanimi obrestmi) sprejetih vlog.
  Sklicevanja: FINREP, prilogi III in IV, predloga F 08.01 in Priloga V, del 2, odstavek 97. |

Stolpci

Navodila

0010

Opis gospodarske funkcije

Če gospodarska funkcija spada v kategorijo ‚Drugo‘ (funkcije 1.5–1.7, 2.6–2.8, 3.7–3.9, 4.5–4.7, 5.5–5.7), se zagotovi opis navedene funkcije.

0020

Tržni delež

Ocena tržnega deleža institucije ali skupine za gospodarsko funkcijo v zadevni državi. Kot delež celotnega trga v denarnem znesku.

0030

Denarni znesek

Vsebina tega stolpca je odvisna od navedene gospodarske funkcije.

1.

Vloge

Knjigovodska vrednost (vključno z obračunanimi obrestmi) sprejetih vlog.

Sklicevanja: FINREP, prilogi III in IV, predloga F 08.01 in Priloga V, del 2, odstavek 97.

| 2. | Kreditiranje
  Bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih in oslabljenih kreditov in drugih finančnih sredstev (vključno z obračunanimi obrestmi). Stanja kreditov se upoštevajo kot približek za pričakovano prihodnje kreditiranje.
  Sklicevanja: FINREP, prilogi III in IV, predloga F 04.04.01 in Priloga V, del 1, odstavek 34, točka (b). |
| --- | --- |

2.

Kreditiranje

Bruto knjigovodska vrednost neoslabljenih in oslabljenih kreditov in drugih finančnih sredstev (vključno z obračunanimi obrestmi). Stanja kreditov se upoštevajo kot približek za pričakovano prihodnje kreditiranje.

Sklicevanja: FINREP, prilogi III in IV, predloga F 04.04.01 in Priloga V, del 1, odstavek 34, točka (b).

| 3. | Plačilne storitve, gotovinske storitve, storitve poravnave, klirinške storitve, skrbniške storitve
  Splošno pravilo je, da se poroča povprečje dnevnih transakcij v letu. Če ni na voljo, se lahko poroča povprečje v krajšem obdobju (npr. nekaj mesecev).
  Zlasti v zvezi z različnimi funkcijami se obravnavajo naslednja merila:


  — | plačilne storitve (3.1 in 3.2): vrednost poslanih transakcij. |
| --- | --- | --- |

3.

Plačilne storitve, gotovinske storitve, storitve poravnave, klirinške storitve, skrbniške storitve

Splošno pravilo je, da se poroča povprečje dnevnih transakcij v letu. Če ni na voljo, se lahko poroča povprečje v krajšem obdobju (npr. nekaj mesecev).

Zlasti v zvezi z različnimi funkcijami se obravnavajo naslednja merila:

—

plačilne storitve (3.1 in 3.2): vrednost poslanih transakcij.

| — | (Sklicevanja Člen 4(5) Direktive (EU) 2015/2366; ECB/2013/43 (21)) |
| --- | --- |

—

(Sklicevanja Člen 4(5) Direktive (EU) 2015/2366; ECB/2013/43 (21))

| — | gotovinske storitve (3.3): vrednost transakcij na bankomatih, kot so opredeljene v ECB/2013/43, preglednica 7, pa tudi dvigov gotovine prek okenc, kot so opredeljeni v ECB/2014/15 (22), preglednica 4; |
| --- | --- |

—

gotovinske storitve (3.3): vrednost transakcij na bankomatih, kot so opredeljene v ECB/2013/43, preglednica 7, pa tudi dvigov gotovine prek okenc, kot so opredeljeni v ECB/2014/15 (22), preglednica 4;

| — | storitve poravnave vrednostnih papirjev (3.4): vrednost prenosov vrednostnih papirjev, obravnavanih v imenu strank. To vključuje posle, poravnane s sistemom poravnave vrednostnih papirjev, ali posle, ki jih notranje poravnajo institucije poročevalke, ter posle brez plačila; |
| --- | --- |

—

storitve poravnave vrednostnih papirjev (3.4): vrednost prenosov vrednostnih papirjev, obravnavanih v imenu strank. To vključuje posle, poravnane s sistemom poravnave vrednostnih papirjev, ali posle, ki jih notranje poravnajo institucije poročevalke, ter posle brez plačila;

| — | storitve kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS) (3.5): pozicije (izpostavljenost), ki jih CNS, katerih članica je institucija, prevzamejo z institucijo v imenu njenih strank. Poročajte povprečno dnevno vrednost odprtih pozicij v zvezi z dejavnostjo strank pri CNS. Če ni na voljo, se lahko poročajo povprečja v krajšem obdobju (npr. nekaj mesecev); |
| --- | --- |

—

storitve kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS) (3.5): pozicije (izpostavljenost), ki jih CNS, katerih članica je institucija, prevzamejo z institucijo v imenu njenih strank. Poročajte povprečno dnevno vrednost odprtih pozicij v zvezi z dejavnostjo strank pri CNS. Če ni na voljo, se lahko poročajo povprečja v krajšem obdobju (npr. nekaj mesecev);

| — | skrbniške storitve (3.6): znesek sredstev v skrbništvu z uporabo poštene vrednosti. Če poštena vrednost ni na voljo, se lahko uporabijo druge osnove za merjenje, vključno z nominalno vrednostjo. Kadar institucija opravlja storitve za subjekte, kot so kolektivni naložbeni podjemi ali pokojninski skladi, se lahko zadevna sredstva prikažejo po vrednosti, po kateri ti subjekti poročajo sredstva v svoji bilanci stanja. Zneski, ki se poročajo, po potrebi vključujejo obračunane obresti.
  (Sklicevanja: FINREP, prilogi III in IV, predloga F 22.02, stolpec 010). |
| --- | --- |

—

skrbniške storitve (3.6): znesek sredstev v skrbništvu z uporabo poštene vrednosti. Če poštena vrednost ni na voljo, se lahko uporabijo druge osnove za merjenje, vključno z nominalno vrednostjo. Kadar institucija opravlja storitve za subjekte, kot so kolektivni naložbeni podjemi ali pokojninski skladi, se lahko zadevna sredstva prikažejo po vrednosti, po kateri ti subjekti poročajo sredstva v svoji bilanci stanja. Zneski, ki se poročajo, po potrebi vključujejo obračunane obresti.

(Sklicevanja: FINREP, prilogi III in IV, predloga F 22.02, stolpec 010).

| 4. | Kapitalski trgi
  Hipotetični znesek – poroča se samo za izvedene finančne instrumente (4.1–4.2): bruto nominalni znesek vseh poslov, ki so bili sklenjeni in na referenčni datum še niso bili poravnani.
  Sklicevanja: FINREP, Priloga V, del 2, odstavek 133, za opredelitev; FINREP, priloge III, IV in V za podatke.


  — | izvedeni finančni instrumenti skupaj (4.1–4.2): predloga F 10.00, stolpec 030, vrstica 290; |
| --- | --- | --- |

4.

Kapitalski trgi

Hipotetični znesek – poroča se samo za izvedene finančne instrumente (4.1–4.2): bruto nominalni znesek vseh poslov, ki so bili sklenjeni in na referenčni datum še niso bili poravnani.

Sklicevanja: FINREP, Priloga V, del 2, odstavek 133, za opredelitev; FINREP, priloge III, IV in V za podatke.

—

izvedeni finančni instrumenti skupaj (4.1–4.2): predloga F 10.00, stolpec 030, vrstica 290;

| — | izvedeni finančni instrumenti OTC (4.1): predloga F 10.00, stolpec 030, vrstice 300+310+320; |
| --- | --- |

—

izvedeni finančni instrumenti OTC (4.1): predloga F 10.00, stolpec 030, vrstice 300+310+320;

| — | aktivnosti na sekundarnem trgu (4.3): knjigovodska vrednost sredstev – knjigovodska vrednost, ki jo je treba poročati na strani sredstev bilance stanja, vključno z obračunanimi obrestmi [FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 27] za lastniške instrumente in dolžniške vrednostne papirje [FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 31], razvrščeno kot ‚v posesti za trgovanje‘ [FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 15, točka (a), in odstavek 16 točka (a)]. |
| --- | --- |

—

aktivnosti na sekundarnem trgu (4.3): knjigovodska vrednost sredstev – knjigovodska vrednost, ki jo je treba poročati na strani sredstev bilance stanja, vključno z obračunanimi obrestmi [FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 27] za lastniške instrumente in dolžniške vrednostne papirje [FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 31], razvrščeno kot ‚v posesti za trgovanje‘ [FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 15, točka (a), in odstavek 16 točka (a)].

| — | Sklicevanja: FINREP: Priloga III, predloga F 04.01, stolpec 010, vrstice 010+060+120; |
| --- | --- |

—

Sklicevanja: FINREP: Priloga III, predloga F 04.01, stolpec 010, vrstice 010+060+120;

| — | primarni trgi (4.4): prihodki iz naslova provizij – provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji vrednostnih papirjev, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija; |
| --- | --- |

—

primarni trgi (4.4): prihodki iz naslova provizij – provizije in opravnine, prejete za sodelovanje pri uvedbi ali izdaji vrednostnih papirjev, ki ne izvirajo iz institucije ali jih ni izdala institucija;

| — | Sklicevanja: FINREP: prilogi III in IV, predloga F 22.01, stolpec 010, vrstici 030+180. |
| --- | --- |

—

Sklicevanja: FINREP: prilogi III in IV, predloga F 22.01, stolpec 010, vrstici 030+180.

| 5. | Grosistično financiranje
  Uporabite bruto knjigovodsko vrednost, kot je opredeljena v FINREP.
  Sklicevanja: FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 34, FINREP: prilogi III in IV, predloge:


  — | izposojanje (5.1): predloga F 20.06, stolpec 010, vrstici 100+110, vse države; |
| --- | --- | --- |

5.

Grosistično financiranje

Uporabite bruto knjigovodsko vrednost, kot je opredeljena v FINREP.

Sklicevanja: FINREP: Priloga V, del 1, odstavek 34, FINREP: prilogi III in IV, predloge:

—

izposojanje (5.1): predloga F 20.06, stolpec 010, vrstici 100+110, vse države;

| — | izvedeni finančni instrumenti (sredstva) (5.2): predloga F20.04, stolpec 010, vrstica 010, vse države; |
| --- | --- |

—

izvedeni finančni instrumenti (sredstva) (5.2): predloga F20.04, stolpec 010, vrstica 010, vse države;

| — | kreditiranje (5.3): predloga F 20.04, stolpec 010, vrstici 170+180, vse države; |
| --- | --- |

—

kreditiranje (5.3): predloga F 20.04, stolpec 010, vrstici 170+180, vse države;

| — | izvedeni finančni instrumenti (obveznosti) (5.4): predloga F 20.06, stolpec 010, vrstica 010, vse države. |
| --- | --- |

—

izvedeni finančni instrumenti (obveznosti) (5.4): predloga F 20.06, stolpec 010, vrstica 010, vse države.

0040

Številčni kazalnik

Vsebina tega stolpca je odvisna od navedene gospodarske funkcije.

| 1. | Vloge
  Skupno število strank, ki so vložile vrednosti, poročano v denarnem znesku. Če stranka uporablja več depozitnih produktov/računov, se ta stranka šteje samo enkrat. |
| --- | --- |

1.

Vloge

Skupno število strank, ki so vložile vrednosti, poročano v denarnem znesku. Če stranka uporablja več depozitnih produktov/računov, se ta stranka šteje samo enkrat.

| 2. | Kreditiranje
  Skupno število strank. Če stranka uporablja več kreditnih produktov/računov, se ta stranka šteje samo enkrat. |
| --- | --- |

2.

Kreditiranje

Skupno število strank. Če stranka uporablja več kreditnih produktov/računov, se ta stranka šteje samo enkrat.

| 3. | Plačilne storitve, gotovinske storitve, storitve poravnave, klirinške storitve, skrbniške storitve
  Splošno pravilo je, da se poročajo povprečja dnevnih transakcij v letu. Če niso na voljo, se lahko poročajo povprečja v krajšem obdobju (npr. nekaj mesecev).
  Zlasti v zvezi z različnimi funkcijami se obravnavajo naslednja merila:


  — | plačilne storitve (3.1–3.2): število izvedenih transakcij. |
| --- | --- | --- |

3.

Plačilne storitve, gotovinske storitve, storitve poravnave, klirinške storitve, skrbniške storitve

Splošno pravilo je, da se poročajo povprečja dnevnih transakcij v letu. Če niso na voljo, se lahko poročajo povprečja v krajšem obdobju (npr. nekaj mesecev).

Zlasti v zvezi z različnimi funkcijami se obravnavajo naslednja merila:

—

plačilne storitve (3.1–3.2): število izvedenih transakcij.

| — | Sklicevanja: Člen 4(5) Direktive (EU) 2015/2366; ECB/2013/43. |
| --- | --- |

—

Sklicevanja: Člen 4(5) Direktive (EU) 2015/2366; ECB/2013/43.

| — | gotovinske storitve (3.3): število transakcij na bankomatih, kot so opredeljene v ECB/2013/43, preglednica 7, pa tudi dvigov gotovine prek okenc, kot so opredeljeni v ECB/2014/15, preglednica 4; |
| --- | --- |

—

gotovinske storitve (3.3): število transakcij na bankomatih, kot so opredeljene v ECB/2013/43, preglednica 7, pa tudi dvigov gotovine prek okenc, kot so opredeljeni v ECB/2014/15, preglednica 4;

| — | storitve poravnave vrednostnih papirjev (3.4): število prenosov vrednostnih papirjev, obravnavanih v imenu strank. To vključuje posle, poravnane s sistemom poravnave vrednostnih papirjev, ali posle, ki jih notranje poravna institucija poročevalka ali skupina, ter posle brez plačila. |
| --- | --- |

—

storitve poravnave vrednostnih papirjev (3.4): število prenosov vrednostnih papirjev, obravnavanih v imenu strank. To vključuje posle, poravnane s sistemom poravnave vrednostnih papirjev, ali posle, ki jih notranje poravna institucija poročevalka ali skupina, ter posle brez plačila.

| 4. | Kapitalski trgi
  Število nasprotnih strank ali transakcij. Za izvedene finančne instrumente (4.1–4.2) in instrumente sekundarnih trgov (4.3) skupno število nasprotnih strank. Za primarne trge (4.4) skupno število prevzetih transakcij. |
| --- | --- |

4.

Kapitalski trgi

Število nasprotnih strank ali transakcij. Za izvedene finančne instrumente (4.1–4.2) in instrumente sekundarnih trgov (4.3) skupno število nasprotnih strank. Za primarne trge (4.4) skupno število prevzetih transakcij.

| 5. | Grosistično financiranje
  Skupno število nasprotnih strank. Če ima nasprotna stranka več računov in/ali več transakcij, se ta nasprotna stranka šteje samo enkrat. |
| --- | --- |

5.

Grosistično financiranje

Skupno število nasprotnih strank. Če ima nasprotna stranka več računov in/ali več transakcij, se ta nasprotna stranka šteje samo enkrat.

0050

Vpliv na trg

Ocenjeni vpliv nenadnega prenehanja funkcije na tretje osebe, finančne trge in realno gospodarstvo ob upoštevanju velikosti institucije ter njenega tržnega deleža v državi, zunanje in notranje medsebojne povezanosti, kompleksnosti in čezmejnih dejavnosti.

Ta ocena se izrazi kvalitativno kot ‚High (H)‘ (velik vpliv), ‚Medium-High (MH)‘ (srednje velik vpliv), ‚Medium-Low (ML)‘ (srednje majhen vpliv) ali ‚Low (L)‘ (majhen vpliv).

‚H‘ se izbere, če ima prenehanje velik vpliv na nacionalni trg; ‚MH‘, če je vpliv precejšnji; ‚ML‘, če je vpliv pomemben, vendar omejen, in ‚L‘, če je vpliv majhen.

0060

Nadomestljivost

Člen 6(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778.

Funkcija se šteje za nadomestljivo, kadar jo je mogoče nadomestiti na sprejemljiv način in v razumnem času, s čimer se je mogoče izogniti sistemskim težavam za realno gospodarstvo in finančne trge. Upošteva se naslednje:

| (a) | struktura trga za zadevno funkcijo in razpoložljivost nadomestnih ponudnikov; |
| --- | --- |

(a)

struktura trga za zadevno funkcijo in razpoložljivost nadomestnih ponudnikov;

| (b) | sposobnost drugih ponudnikov v smislu zmogljivosti, zahtev za izvajanje funkcije in mogočih ovir za vstop ali širitev; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost drugih ponudnikov v smislu zmogljivosti, zahtev za izvajanje funkcije in mogočih ovir za vstop ali širitev;

| (c) | pobuda drugih ponudnikov, da prevzamejo te dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

pobuda drugih ponudnikov, da prevzamejo te dejavnosti;

| (d) | čas, ki ga uporabniki storitve potrebujejo za prestop k drugemu ponudniku storitev, in stroški prestopa, čas, ki ga drugi tekmeci potrebujejo, da prevzamejo funkcije, in razmislek, ali zadevni čas zadostuje za preprečitev bistvene motnje, odvisno od vrste storitve. |
| --- | --- |

(d)

čas, ki ga uporabniki storitve potrebujejo za prestop k drugemu ponudniku storitev, in stroški prestopa, čas, ki ga drugi tekmeci potrebujejo, da prevzamejo funkcije, in razmislek, ali zadevni čas zadostuje za preprečitev bistvene motnje, odvisno od vrste storitve.

Ta ocena se izrazi kvalitativno kot ‚High (H)‘ (velik vpliv), ‚Medium-High (MH)‘ (srednje velik vpliv), ‚Medium-Low (ML)‘ (srednje majhen vpliv) ali ‚Low (L)‘ (majhen vpliv).

‚H‘ se izbere, če lahko funkcijo preprosto zagotavlja druga banka pod primerljivimi pogoji in v razumnem časovnem okviru;

‚L‘ se izbere, če funkcije ni mogoče preprosto ali hitro nadomestiti;

‚MH‘ in ‚ML‘ se izbereta v vmesnih primerih, pri čemer se upoštevajo različne razsežnosti (npr. tržni delež, koncentracija na trgu, čas do nadomestitve ter pravne ovire in operativne zahteve za vstop ali širitev).

0070

Kritična funkcija

V tem stolpcu se poroča, ali se glede na kvantitativne podatke in kazalnike kritičnosti iz te predloge šteje, da je gospodarska funkcija kritična na trgu za zadevno državo.

Poroča se ‚Da‘ ali ‚Ne‘.

II.7.3   Z 07.02 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na pravne subjekte (FUNC 2): Navodila za posamezne pozicije

| 42. | Ta predloga se poroča za celotno skupino. V tej predlogi se poročajo samo kritične funkcije, ki so opredeljene kot take v {Z 07.01;070} (na državo članico). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0010, 0020 in 0040 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Država

  Država, za katero je funkcija kritična, kot se poročana v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | ID

  ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Ime subjekta

  Ime subjekta, ki opravlja kritično funkcijo, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).
  Če več subjektov opravlja isto kritično funkcijo v eni državi, se vsak subjekt poroča v ločeni vrstici. |
| 0040 | Koda

  Koda subjekta, ki opravlja kritično funkcijo, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0050 | Denarni znesek

  Prispevek, izražen v denarnem znesku, ki ga pravni subjekt prispeva k denarnemu znesku, kot je opisan v stolpcu 0030 predloge Z 07.01 (FUNC 1). |

43.

Stolpci

Navodila

0010

Država

Država, za katero je funkcija kritična, kot se poročana v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0020

ID

ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Ime subjekta

Ime subjekta, ki opravlja kritično funkcijo, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

Če več subjektov opravlja isto kritično funkcijo v eni državi, se vsak subjekt poroča v ločeni vrstici.

0040

Koda

Koda subjekta, ki opravlja kritično funkcijo, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0050

Denarni znesek

Prispevek, izražen v denarnem znesku, ki ga pravni subjekt prispeva k denarnemu znesku, kot je opisan v stolpcu 0030 predloge Z 07.01 (FUNC 1).

II.7.4   Z 07.03 – Shematska razporeditev glavnih poslovnih področij na pravne subjekte (FUNC 3): Navodila za posamezne pozicije

| 44. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0020 in 0040 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge. |
| --- | --- |

44.

| 45. | V tej predlogi se poročajo samo relevantni pravni subjekti.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Glavno poslovno področje

  Glavno poslovno področje v skladu s členom 2(1), točka 36, Direktive 2014/59/EU in členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778. |
| 0020 | ID poslovnega področja

  Enoznačna ID poslovnega področja, ki jo mora predložiti institucija. |
| 0030 | Opis

  Opis glavnega poslovnega področja. |
| 0040 | Ime subjekta

  Ime subjekta, ki opravlja dejavnost na glavnem poslovnem področju ali je del področja, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).
  Če več subjektov opravlja dejavnost na istem glavnem poslovnem področju ali so del področja, se vsak subjekt poroča v ločeni vrstici. |
| 0050 | Koda

  Koda subjekta, ki opravlja dejavnost na glavnem poslovnem področju ali je njegov del, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG). |

45.

Stolpci

Navodila

0010

Glavno poslovno področje

Glavno poslovno področje v skladu s členom 2(1), točka 36, Direktive 2014/59/EU in členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778.

0020

ID poslovnega področja

Enoznačna ID poslovnega področja, ki jo mora predložiti institucija.

0030

Opis

Opis glavnega poslovnega področja.

0040

Ime subjekta

Ime subjekta, ki opravlja dejavnost na glavnem poslovnem področju ali je del področja, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

Če več subjektov opravlja dejavnost na istem glavnem poslovnem področju ali so del področja, se vsak subjekt poroča v ločeni vrstici.

0050

Koda

Koda subjekta, ki opravlja dejavnost na glavnem poslovnem področju ali je njegov del, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

II.7.5   Z 07.04 – Shematska razporeditev kritičnih funkcij na glavna poslovna področja (FUNC 4): Navodila za posamezne pozicije

| 46. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0010, 0020 in 0040 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge. |
| --- | --- |

46.

| 47. | V tej predlogi se poročajo samo kritične funkcije, kot so opredeljene v {Z 07.01;0070}.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Država

  Država, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | ID funkcije

  ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Glavno poslovno področje

  Glavno poslovno področje v skladu s členom 2(1), točka 36, Direktive 2014/59/EU in členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778 z dne 2. februarja 2016, kot se poroča v predlogi Z 07.03 (FUNC 3). |
| 0040 | ID poslovnega področja

  Enoznačna ID poslovnega področja, ki jo mora predložiti institucija; ista ID, kot se poroča v predlogi Z 07.03 (FUNC 3). |

47.

Stolpci

Navodila

0010

Država

Država, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0020

ID funkcije

ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Glavno poslovno področje

Glavno poslovno področje v skladu s členom 2(1), točka 36, Direktive 2014/59/EU in členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/778 z dne 2. februarja 2016, kot se poroča v predlogi Z 07.03 (FUNC 3).

0040

ID poslovnega področja

Enoznačna ID poslovnega področja, ki jo mora predložiti institucija; ista ID, kot se poroča v predlogi Z 07.03 (FUNC 3).

II.8   Z 08.00 – Kritične storitve (SERV)

II.8.1   Splošna navodila

| 48. | Informacije, ki jih je treba vključiti v to predlogo, se poročajo enkrat za celotno skupino; navedejo se kritične storitve, ki jih je prejel kateri koli subjekt v skupini, in se povežejo s kritičnimi funkcijami, ki jih zagotavlja skupina. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kritične storitve so osnovne dejavnosti, aktivnosti in storitve, opravljene za eno (namenske storitve) ali več poslovnih enot ali pravnih subjektov (skupne storitve) v skupini, ki so potrebne za izvajanje ene ali več kritičnih funkcij. Kritične storitve lahko izvajajo subjekti v skupini (notranja storitev), lahko pa se oddajo v izvajanje zunanjemu izvajalcu (zunanja storitev). Storitev se šteje za kritično, ko lahko njena motnja resno ovira izvajanje kritičnih funkcij ali popolnoma prepreči njihovo izvajanje, saj so neločljivo povezane s kritičnimi funkcijami, ki jih institucija izvaja za tretje osebe. |
| --- | --- |

49.

| 50. | V tej predlogi se ne poročajo storitve, ki se za pravni subjekt v celoti opravljajo notranje. |
| --- | --- |

50.

| 51. | V tej predlogi se ne poročajo storitve, ki nimajo pomembnega vpliva na kritične funkcije. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0005, 0010, 0030, 0050, 0070 in 0080 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge. |
| --- | --- |

52.

II.8.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0005 | Identifikator |
| 0010 | Vrsta storitve

  Vrsta storitve je ena od vrst storitev, navedenih v nadaljevanju.
  Po možnosti se poroča podkategorija (dvoštevčna identifikacijska koda). Če podkategorija ne obstaja ali ne zagotavlja ustreznega opisa storitve, ki jo opravlja institucija, se poroča glavna kategorija (enoštevčna identifikacijska koda).


  1. | Podpora na področju človeških virov


  1.1 | Upravljanje osebja, vključno z upravljanjem pogodb in plačil |

Stolpci

Navodila

0005

Identifikator

0010

Vrsta storitve

Vrsta storitve je ena od vrst storitev, navedenih v nadaljevanju.

Po možnosti se poroča podkategorija (dvoštevčna identifikacijska koda). Če podkategorija ne obstaja ali ne zagotavlja ustreznega opisa storitve, ki jo opravlja institucija, se poroča glavna kategorija (enoštevčna identifikacijska koda).

1.

Podpora na področju človeških virov

1.1

Upravljanje osebja, vključno z upravljanjem pogodb in plačil

| 1.2 | Notranje komuniciranje |
| --- | --- |

1.2

Notranje komuniciranje

| 2. | Informacijska tehnologija


  2.1 | Informacijska in komunikacijska strojna oprema |
| --- | --- | --- |

2.

Informacijska tehnologija

2.1

Informacijska in komunikacijska strojna oprema

| 2.2 | Shranjevanje in obdelava podatkov |
| --- | --- |

2.2

Shranjevanje in obdelava podatkov

| 2.3 | Druga informacijska infrastruktura, delovne postaje, telekomunikacije, strežniki, podatkovna središča in povezane storitve |
| --- | --- |

2.3

Druga informacijska infrastruktura, delovne postaje, telekomunikacije, strežniki, podatkovna središča in povezane storitve

| 2.4 | Upravljanje licenc za programsko opremo in aplikacijske programske opreme |
| --- | --- |

2.4

Upravljanje licenc za programsko opremo in aplikacijske programske opreme

| 2.5 | Dostop do zunanjih ponudnikov, zlasti ponudnikov podatkov in infrastrukture |
| --- | --- |

2.5

Dostop do zunanjih ponudnikov, zlasti ponudnikov podatkov in infrastrukture

| 2.6 | Vzdrževanje aplikacij, vključno z vzdrževanjem aplikacijske programske opreme in povezanih tokov podatkov |
| --- | --- |

2.6

Vzdrževanje aplikacij, vključno z vzdrževanjem aplikacijske programske opreme in povezanih tokov podatkov

| 2.7 | Priprava poročil, notranji toki informacij in podatkovne zbirke |
| --- | --- |

2.7

Priprava poročil, notranji toki informacij in podatkovne zbirke

| 2.8 | Podpora za uporabnike |
| --- | --- |

2.8

Podpora za uporabnike

| 2.9 | Ponovna vzpostavitev v izrednih razmerah in po katastrofi |
| --- | --- |

2.9

Ponovna vzpostavitev v izrednih razmerah in po katastrofi

| 3. | Obdelava transakcij, vključno s pravnimi vprašanji, zlasti preprečevanja pranja denarja |
| --- | --- |

3.

Obdelava transakcij, vključno s pravnimi vprašanji, zlasti preprečevanja pranja denarja

| 4. | Zagotavljanje ali upravljanje nepremičnin in prostorov ter povezani prostori


  4.1 | Pisarniški prostori in skladiščenje |
| --- | --- | --- |

4.

Zagotavljanje ali upravljanje nepremičnin in prostorov ter povezani prostori

4.1

Pisarniški prostori in skladiščenje

| 4.2 | Notranje upravljanje prostorov |
| --- | --- |

4.2

Notranje upravljanje prostorov

| 4.3 | Varnost in nadzor dostopa |
| --- | --- |

4.3

Varnost in nadzor dostopa

| 4.4 | Upravljanje portfelja nepremičnin |
| --- | --- |

4.4

Upravljanje portfelja nepremičnin

| 4.5 | Drugo, navedite |
| --- | --- |

4.5

Drugo, navedite

| 5. | Pravne storitve in funkcije v zvezi s skladnostjo


  5.1 | Pravna podpora za družbo |
| --- | --- | --- |

5.

Pravne storitve in funkcije v zvezi s skladnostjo

5.1

Pravna podpora za družbo

| 5.2 | Pravne storitve za poslovanje in posle |
| --- | --- |

5.2

Pravne storitve za poslovanje in posle

| 5.3 | Podpora za zagotavljanje skladnosti |
| --- | --- |

5.3

Podpora za zagotavljanje skladnosti

| 6. | Storitve, povezane z zakladništvom


  6.1 | Usklajevanje, vodenje in upravljanje zakladniške dejavnosti |
| --- | --- | --- |

6.

Storitve, povezane z zakladništvom

6.1

Usklajevanje, vodenje in upravljanje zakladniške dejavnosti

| 6.2 | Usklajevanje, vodenje in upravljanje refinanciranja subjektov, vključno z upravljanjem zavarovanj |
| --- | --- |

6.2

Usklajevanje, vodenje in upravljanje refinanciranja subjektov, vključno z upravljanjem zavarovanj

| 6.3 | Funkcija poročanja, zlasti v zvezi z regulativnimi količniki likvidnosti |
| --- | --- |

6.3

Funkcija poročanja, zlasti v zvezi z regulativnimi količniki likvidnosti

| 6.4 | Usklajevanje, vodenje in upravljanje srednje- in dolgoročnih programov financiranja ter refinanciranja subjektov v skupini |
| --- | --- |

6.4

Usklajevanje, vodenje in upravljanje srednje- in dolgoročnih programov financiranja ter refinanciranja subjektov v skupini

| 6.5 | Usklajevanje, vodenje in upravljanje refinanciranja, zlasti kratkoročnih izdaj |
| --- | --- |

6.5

Usklajevanje, vodenje in upravljanje refinanciranja, zlasti kratkoročnih izdaj

| 7. | Trgovanje/upravljanje sredstev


  7.1 | Obdelava transakcij: beleženje poslov, oblikovanje, realizacija, servisiranje trgovalnih produktov |
| --- | --- | --- |

7.

Trgovanje/upravljanje sredstev

7.1

Obdelava transakcij: beleženje poslov, oblikovanje, realizacija, servisiranje trgovalnih produktov

| 7.2 | Potrditev, poravnava, plačilo |
| --- | --- |

7.2

Potrditev, poravnava, plačilo

| 7.3 | Upravljanje pozicij in nasprotnih strank v zvezi s sporočanjem podatkov in odnosi z nasprotnimi strankami |
| --- | --- |

7.3

Upravljanje pozicij in nasprotnih strank v zvezi s sporočanjem podatkov in odnosi z nasprotnimi strankami

| 7.4 | Upravljanje pozicij (tveganje in uskladitev) |
| --- | --- |

7.4

Upravljanje pozicij (tveganje in uskladitev)

| 8. | Obvladovanje in vrednotenje tveganja


  8.1 | Centralno obvladovanje tveganja ali obvladovanje tveganja v zvezi s poslovnim področjem ali vrsto tveganja |
| --- | --- | --- |

8.

Obvladovanje in vrednotenje tveganja

8.1

Centralno obvladovanje tveganja ali obvladovanje tveganja v zvezi s poslovnim področjem ali vrsto tveganja

| 8.2 | Izdelava poročil o tveganju |
| --- | --- |

8.2

Izdelava poročil o tveganju

| 9. | Računovodstvo


  9.1 | Zakonsko določeno in regulativno poročanje |
| --- | --- | --- |

9.

Računovodstvo

9.1

Zakonsko določeno in regulativno poročanje

| 9.2 | Vrednotenje, zlasti tržnih pozicij |
| --- | --- |

9.2

Vrednotenje, zlasti tržnih pozicij

| 9.3 | Poročanje vodstvu |
| --- | --- |

9.3

Poročanje vodstvu

| 10. | Upravljanje z denarnimi sredstvi |
| --- | --- |

10.

Upravljanje z denarnimi sredstvi

0020–0030

Prejemnik storitve

Subjekt v skupini, ki prejema kritično storitev, poročano v stolpcu 0010, od drugega subjekta v skupini ali zunanjega ponudnika iz stolpcev 0040–0050.

0020

Ime subjekta

Razlikovati se mora od imena iz stolpca 0040.

0030

Koda

Enoznačni identifikator pravnega subjekta v stolpcu 0020, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

Razlikovati se mora od identifikatorja iz stolpca 0050.

0040–0050

Ponudnik storitev

Pravni subjekt (notranji ali zunanji), ki subjektu v skupini zagotavlja kritično storitev iz stolpca 0010.

0040

Ime subjekta

Razlikovati se mora od imena iz stolpca 0020.

0050

Koda

Enotni identifikator pravnega subjekta v stolpcu 0040. Razlikovati se mora od identifikatorja iz stolpca 0030.

Če je ponudnik storitev subjekt v skupini, je koda ista, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

Če ponudnik storitev ni subjekt v skupini, je koda navedenega subjekta:

| — | za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI; |
| --- | --- |

—

za institucije je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI;

| — | za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda. |
| --- | --- |

—

za druge subjekte je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI, če ta ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Koda je enoznačna in se dosledno uporablja v vseh predlogah.

0060

Del skupine

‚Da‘ – če storitev zagotavlja subjekt v skupini (‚notranja‘).

‚Ne‘ – če storitev zagotavlja subjekt zunaj skupine (‚zunanja‘).

0070–0080

Kritična funkcija

Kritična funkcija, katere opravljanje bi bilo v primeru motnje kritične storitve resno ovirano ali popolnoma onemogočeno. Kritična funkcija je ena od funkcij, ocenjenih kot kritične v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0070

Država

Država članica, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0080

ID

ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0090

Ocenjeni čas za nadomestljivost

Ocenjeni čas, potreben za nadomestitev ponudnika z drugim v primerljivem obsegu, kar zadeva cilj, kakovost in stroške storitve.

Poroča se ena od naslednjih vrednosti:

| — | ‚1 dan – 1 teden‘, kadar čas za nadomestitev ni daljši od enega tedna; |
| --- | --- |

—

‚1 dan – 1 teden‘, kadar čas za nadomestitev ni daljši od enega tedna;

| — | ‚1 teden – 1 mesec‘, kadar je čas za nadomestitev daljši od enega tedna, a krajši od meseca; |
| --- | --- |

—

‚1 teden – 1 mesec‘, kadar je čas za nadomestitev daljši od enega tedna, a krajši od meseca;

| — | ‚1–6 mesecev‘, kadar je čas za nadomestitev daljši od enega meseca, a krajši od šestih mesecev; |
| --- | --- |

—

‚1–6 mesecev‘, kadar je čas za nadomestitev daljši od enega meseca, a krajši od šestih mesecev;

| — | ‚6–12 mesecev‘, kadar je čas za nadomestitev daljši od šestih mesecev, a krajši od enega leta; |
| --- | --- |

—

‚6–12 mesecev‘, kadar je čas za nadomestitev daljši od šestih mesecev, a krajši od enega leta;

| — | ‚več kot eno leto‘, kadar čas za nadomestitev daljši od enega leta. |
| --- | --- |

—

‚več kot eno leto‘, kadar čas za nadomestitev daljši od enega leta.

0100

Ocenjeni čas za dostop do pogodb

Ocenjeni čas, potreben za pridobitev naslednjih informacij o pogodbi, ki ureja storitev, po zahtevi organa za reševanje:

| — | trajanje pogodbe; |
| --- | --- |

—

trajanje pogodbe;

| — | pogodbene stranke (stranka, ki je pripravila pogodbo, in dobavitelj, kontaktne osebe) in njihova jurisdikcija; |
| --- | --- |

—

pogodbene stranke (stranka, ki je pripravila pogodbo, in dobavitelj, kontaktne osebe) in njihova jurisdikcija;

| — | narava storitve (tj. kratek opis narave posla med strankami, vključno s cenami); |
| --- | --- |

—

narava storitve (tj. kratek opis narave posla med strankami, vključno s cenami);

| — | podatek, ali lahko isto storitev ponuja drug notranji/zunanji ponudnik (in opredelitev morebitnih kandidatov); |
| --- | --- |

—

podatek, ali lahko isto storitev ponuja drug notranji/zunanji ponudnik (in opredelitev morebitnih kandidatov);

| — | pristojno sodišče za pogodbo; |
| --- | --- |

—

pristojno sodišče za pogodbo;

| — | oddelek, pristojen za obravnavo glavnih dejavnosti, zajetih s pogodbo; |
| --- | --- |

—

oddelek, pristojen za obravnavo glavnih dejavnosti, zajetih s pogodbo;

| — | glavne kazni, vključene v pogodbo, v primeru začasne ustavitve plačil ali zamude pri plačilih; |
| --- | --- |

—

glavne kazni, vključene v pogodbo, v primeru začasne ustavitve plačil ali zamude pri plačilih;

| — | dejavnik, ki povzroči predčasno odpoved pogodbe ter časovni okvir za odpoved; |
| --- | --- |

—

dejavnik, ki povzroči predčasno odpoved pogodbe ter časovni okvir za odpoved;

| — | operativna podpora po odpovedi; |
| --- | --- |

—

operativna podpora po odpovedi;

| — | pomen za posamezne kritične funkcije in poslovna področja. |
| --- | --- |

—

pomen za posamezne kritične funkcije in poslovna področja.

Poroča se ena od naslednjih vrednosti:

| — | 1 dan, |
| --- | --- |

—

1 dan,

| — | 1 dan–1 teden, |
| --- | --- |

—

1 dan–1 teden,

| — | več kot 1 teden, |
| --- | --- |

—

več kot 1 teden,

| — | storitve ne ureja pogodba. |
| --- | --- |

—

storitve ne ureja pogodba.

0110

Pravo, ki se uporablja

Koda ISO kode države, katere pravo ureja pogodbo.

0120

Pogodba, na katero reševanje ne vpliva

Izraža presojo, ali se lahko pogodba v primeru reševanja nadaljuje in prenese.

Pri tej presoji se med drugim upoštevajo:

| — | vsaka klavzula, v skladu s katero bi lahko nasprotna stranka pogodbo odpovedala zgolj zaradi reševanja, ukrepov za zgodnje posredovanje ali v primeru navzkrižne kršitve obveznosti, čeprav se bistvene obveznosti še naprej izpolnjujejo; |
| --- | --- |

—

vsaka klavzula, v skladu s katero bi lahko nasprotna stranka pogodbo odpovedala zgolj zaradi reševanja, ukrepov za zgodnje posredovanje ali v primeru navzkrižne kršitve obveznosti, čeprav se bistvene obveznosti še naprej izpolnjujejo;

| — | vsaka klavzula, v skladu s katero bi lahko nasprotna stranka spremenila pogoje storitve ali določanje cen zgolj zaradi reševanja, ukrepov za zgodnje posredovanje ali v primeru navzkrižne kršitve obveznosti, čeprav se bistvene obveznosti še naprej izpolnjujejo; |
| --- | --- |

—

vsaka klavzula, v skladu s katero bi lahko nasprotna stranka spremenila pogoje storitve ali določanje cen zgolj zaradi reševanja, ukrepov za zgodnje posredovanje ali v primeru navzkrižne kršitve obveznosti, čeprav se bistvene obveznosti še naprej izpolnjujejo;

| — | priznavanje pravice organov za reševanje do mirovanja v pogodbi. |
| --- | --- |

—

priznavanje pravice organov za reševanje do mirovanja v pogodbi.

Poroča se ena od naslednjih vrednosti:

| — | ‚Da‘ – če se presodi, da reševanje ne vpliva na pogodbo; |
| --- | --- |

—

‚Da‘ – če se presodi, da reševanje ne vpliva na pogodbo;

| — | ‚Ne‘ – če se presodi, da reševanje vpliva na pogodbo; |
| --- | --- |

—

‚Ne‘ – če se presodi, da reševanje vpliva na pogodbo;

| — | ‚Ni presoje‘ – če presoja ni bila opravljena. |
| --- | --- |

—

‚Ni presoje‘ – če presoja ni bila opravljena.

II.9   Z 09.00 – Storitve IFT – Ponudniki in uporabniki – Shematska razporeditev do kritičnih funkcij

II.9.1   Splošne opombe

| 53. | V tej predlogi so opredeljene klirinške, plačilne in skrbniške dejavnosti, funkcije ali storitve ter dejavnosti, funkcije ali storitve poravnave vrednostnih papirjev, katerih motnja lahko resno ovira izvajanje ene ali več kritičnih funkcij ali popolnoma prepreči njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Ta predloga se poroča enkrat za celotno institucijo ali skupino. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Opredelijo se samo infrastrukture finančnih trgov, pri katerih bi motnja resno ovirala ali preprečila izvajanje kritične funkcije. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0020, 0030, 0040, 0070 in 0100 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge. |
| --- | --- |

56.

II.9.2   Navodila za posamezne pozicije

| Stolpci | Navodila |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Uporabnik

  Subjekt v skupini, ki uporablja plačilne, skrbniške, klirinške storitve, storitve poravnave ali storitve repozitorija sklenjenih poslov, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0010 | Ime subjekta

  Ime subjekta, ki uporablja plačilne, skrbniške, klirinške storitve, storitve poravnave ali storitve repozitorija sklenjenih poslov, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).
  Poročajo se samo subjekti, ki so v predlogi Z 07.02 opredeljeni kot subjekti, ki zagotavljajo kritične funkcije. |
| 0020 | Koda

  Koda subjekta, ki uporablja plačilne, skrbniške, klirinške storitve, storitve poravnave ali storitve repozitorija sklenjenih poslov, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG). |
| 0030–0040 | Kritična funkcija

  Kritična funkcija, ki jo opravlja subjekt in katere izvajanje bi bilo ovirano ali preprečeno v primeru motnje dostopa do plačilne, skrbniške ali klirinške storitve ali storitve poravnave ali repozitorija sklenjenih poslov. |
| 0030 | Država

  Država, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0040 | ID

  ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0050–0070 | Infrastruktura finančnega trga (IFT)

  Sklicevanja: CPMI, Načela za infrastrukture finančnih trgov
  Večstranski sistem med sodelujočimi finančnimi institucijami, vključno z operaterjem sistema, ki se uporablja za evidentiranje, kliring ali poravnavo plačil, vrednostnih papirjev, izvedenih finančnih instrumentov ali drugih finančnih transakcij. |
| 0050 | Vrsta sistema

  Poroča se ena od naslednjih vrednosti:


  ‚PS‘ | Plačilni sistem; |
| ‚(I) CDD‘ | – (mednarodna) centralna depotna družba, vključno z (I)CDD, ki zagotavlja storitve poravnave (notranje ali zunanje); |
| ‚SSS‘ | Sistem poravnave vrednostnih papirjev brez skrbništva; |
| ‚CCP-Securities‘ | Centralna nasprotna stranka za kliring vrednostnih papirjev; |
| ‚CCP-Derivatives‘ | Centralna nasprotna stranka za kliring izvedenih finančnih instrumentov; |
| ‚TR‘ | Repozitorij sklenjenih poslov; |
| ‚Drugo‘, | če vrsta sistema IFT ne ustreza nobeni od predhodno opredeljenih vrst, navedenih zgoraj; |
| ‚N. r.‘ | če kritične plačilne, klirinške, skrbniške storitve ali storitve poravnave zagotavlja subjekt, ki ni zgoraj navedena infrastruktura finančnih trgov, na primer skrbniška banka. |

Stolpci

Navodila

0010–0020

Uporabnik

Subjekt v skupini, ki uporablja plačilne, skrbniške, klirinške storitve, storitve poravnave ali storitve repozitorija sklenjenih poslov, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0010

Ime subjekta

Ime subjekta, ki uporablja plačilne, skrbniške, klirinške storitve, storitve poravnave ali storitve repozitorija sklenjenih poslov, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

Poročajo se samo subjekti, ki so v predlogi Z 07.02 opredeljeni kot subjekti, ki zagotavljajo kritične funkcije.

0020

Koda

Koda subjekta, ki uporablja plačilne, skrbniške, klirinške storitve, storitve poravnave ali storitve repozitorija sklenjenih poslov, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

0030–0040

Kritična funkcija

Kritična funkcija, ki jo opravlja subjekt in katere izvajanje bi bilo ovirano ali preprečeno v primeru motnje dostopa do plačilne, skrbniške ali klirinške storitve ali storitve poravnave ali repozitorija sklenjenih poslov.

0030

Država

Država, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0040

ID

ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0050–0070

Infrastruktura finančnega trga (IFT)

Sklicevanja: CPMI, Načela za infrastrukture finančnih trgov

Večstranski sistem med sodelujočimi finančnimi institucijami, vključno z operaterjem sistema, ki se uporablja za evidentiranje, kliring ali poravnavo plačil, vrednostnih papirjev, izvedenih finančnih instrumentov ali drugih finančnih transakcij.

0050

Vrsta sistema

Poroča se ena od naslednjih vrednosti:

‚PS‘

Plačilni sistem;

‚(I) CDD‘

– (mednarodna) centralna depotna družba, vključno z (I)CDD, ki zagotavlja storitve poravnave (notranje ali zunanje);

‚SSS‘

Sistem poravnave vrednostnih papirjev brez skrbništva;

‚CCP-Securities‘

Centralna nasprotna stranka za kliring vrednostnih papirjev;

‚CCP-Derivatives‘

Centralna nasprotna stranka za kliring izvedenih finančnih instrumentov;

‚TR‘

Repozitorij sklenjenih poslov;

‚Drugo‘,

če vrsta sistema IFT ne ustreza nobeni od predhodno opredeljenih vrst, navedenih zgoraj;

‚N. r.‘

če kritične plačilne, klirinške, skrbniške storitve ali storitve poravnave zagotavlja subjekt, ki ni zgoraj navedena infrastruktura finančnih trgov, na primer skrbniška banka.

0060

Ime

Komercialno ime infrastrukture finančnih trgov

Kadar se v stolpcu 0050 poroča ‚N. r.‘, se ta stolpec pusti prazen.

0070

Koda IFT

Koda IFT. Kadar je na voljo, je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Če LEI ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Kadar se v stolpcu 0050 poroča ‚N. r.‘, se ta stolpec pusti prazen.

0080

Način sodelovanja

Poroča se ena od naslednjih vrednosti:

| ‚Neposredno‘ | v primeru neposrednega članstva ali neposrednega sodelovanja; |
| --- | --- |
| ‚Posredno‘ | v primeru posrednega članstva ali posrednega sodelovanja; |
| ‚N. r.‘ | kadar se v stolpcu 0050 poroča ‚N. r.‘. |

‚Neposredno‘

v primeru neposrednega članstva ali neposrednega sodelovanja;

‚Posredno‘

v primeru posrednega članstva ali posrednega sodelovanja;

‚N. r.‘

kadar se v stolpcu 0050 poroča ‚N. r.‘.

0090

Ime

Komercialno ime posrednika, kadar se v stolpcu 0080 poroča ‚Posredno‘ ali ‚N. r.‘.

Kadar se v stolpcu 0080 poroča ‚Neposredno‘, se poroča ‚N. r.‘ (ni relevantno).

Posrednik je lahko bodisi del skupine, ki ji pripada subjekt poročevalec, bodisi druga kreditna institucija, ki ni povezana z navedeno skupino.

Posrednik je lahko podjetje, ki zagotavlja klirinške storitve, plačilne storitve, storitve poravnave vrednostnih papirjev in/ali skrbniške storitve drugim podjetjem (zlasti kadar se v stolpcu 0050 poroča ‚N. r.‘); lahko je neposredni član ene ali več IFT in zagotavlja posreden dostop do storitev, ki jih ponujajo take IFT (zlasti kadar se v stolpcu 0080 poroča ‚Posredno‘).

0100

Koda

Koda posrednika. Kadar je na voljo, je koda 20-števčna alfanumerična koda LEI. Če LEI ni na voljo, koda v skladu z enotno kodifikacijo, ki se uporablja v Uniji, če ta ni na voljo, pa nacionalna koda.

Kadar se v stolpcu 0090 poroča ‚Neposredno‘, se poroča ‚N. r.‘ (ni relevantno).

0110

Opis storitve

Opis storitve, če se za vrsto sistema v stolpcu 050 poroča ‚Drugo‘ ali ‚N. r.‘.

0120

Pravo, ki se uporablja

Identifikacijska koda ISO 3166-1 alfa-2 države, katere pravo se uporablja za dostop do IFT.

V primeru neposrednega članstva ali neposrednega sodelovanja je pravo, ki ga je treba poročati, pravo, ki se uporablja za pogodbo, sklenjeno med infrastrukturo finančnega trga in uporabnikom. V primeru posrednega članstva ali posrednega sodelovanja je pravo, ki ga je treba poročati pravo, ki se uporablja za pogodbo, sklenjeno med institucijo zastopnico in uporabnikom.

II.10   Kritični informacijski sistemi

II.10.1   Splošne opombe

| 57. | Ta oddelek sestavljata naslednji predlogi:


  a) | Z 10.01 – Kritični informacijski sistemi (splošne informacije) (CIS 1), v kateri so navedeni vsi kritični informacijski sistemi v skupini; |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Z 10.01 – Kritični informacijski sistemi (splošne informacije) (CIS 1), v kateri so navedeni vsi kritični informacijski sistemi v skupini;

| b) | Z 10.02 – Shematska razporeditev kritičnih informacijskih sistemov (CIS 2), v kateri so kritični informacijski sistemi razporejeni na subjekte v skupini in kritične funkcije. |
| --- | --- |

b)

Z 10.02 – Shematska razporeditev kritičnih informacijskih sistemov (CIS 2), v kateri so kritični informacijski sistemi razporejeni na subjekte v skupini in kritične funkcije.

| 58. | Kritični informacijski sistem se razlaga kot informacijska aplikacija ali programska oprema, ki podpira kritično storitev, motnja njegovega delovanja pa bi resno ovirala ali preprečila izvajanje kritične funkcije. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Ti predlogi se poročata za celotno skupino. |
| --- | --- |

59.

II.10.2   Z 10.01 – Kritični informacijski sistemi (splošne informacije) (CIS 1) Navodila za posamezne pozicije

| 60. | Vrednost, poročana v stolpcu 0010 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010–0040 | Kritični informacijski sistem |
| 0010 | Identifikacijska koda sistema

  Identifikacijska koda sistema je kratica, ki jo določi institucija, za nedvoumno identifikacijo kritičnega informacijskega sistema.
  To je identifikator vrstice in je enoznačen za vsako vrstico v predlogi. |
| 0020 | Ime sistema

  Komercialno ali notranje ime sistema. |
| 0030 | Vrsta sistema

  Poroča se ena od naslednjih vrednosti:


  — | ‚Po meri izdelana programska oprema za podporo poslovanju‘
  Aplikacije, razvite v skladu s podrobnimi poslovnimi specifikacijami. Razvijejo se lahko na podlagi notranjega razvoja ali pa jih razvijejo zunanji pogodbeni izvajalci, vendar vselej za podporo poslovanju; |

60.

Stolpci

Navodila

0010–0040

Kritični informacijski sistem

0010

Identifikacijska koda sistema

Identifikacijska koda sistema je kratica, ki jo določi institucija, za nedvoumno identifikacijo kritičnega informacijskega sistema.

To je identifikator vrstice in je enoznačen za vsako vrstico v predlogi.

0020

Ime sistema

Komercialno ali notranje ime sistema.

0030

Vrsta sistema

Poroča se ena od naslednjih vrednosti:

—

‚Po meri izdelana programska oprema za podporo poslovanju‘

Aplikacije, razvite v skladu s podrobnimi poslovnimi specifikacijami. Razvijejo se lahko na podlagi notranjega razvoja ali pa jih razvijejo zunanji pogodbeni izvajalci, vendar vselej za podporo poslovanju;

| — | ‚Programska oprema, kupljena kot taka‘
  Aplikacije, kupljene na trgu, ki jih praviloma prodaja ali zanje podeljuje licenco prodajalec ter niso bile spremenjene v smislu posebnih prilagoditev poslovanju organizacije. Ta kategorija vključuje aplikacije, nastavljene z običajnimi mehanizmi za konfiguracijo; |
| --- | --- |

—

‚Programska oprema, kupljena kot taka‘

Aplikacije, kupljene na trgu, ki jih praviloma prodaja ali zanje podeljuje licenco prodajalec ter niso bile spremenjene v smislu posebnih prilagoditev poslovanju organizacije. Ta kategorija vključuje aplikacije, nastavljene z običajnimi mehanizmi za konfiguracijo;

| — | ‚Kupljena programska oprema s spremembami po meri‘
  Aplikacije, kupljene na trgu, pri čemer je prodajalec (ali njegov zastopnik) izdelal posebno različico za zadevno namestitev. Za to posebno različico so značilne spremembe delovanja aplikacije, nove lastnosti ali nestandardni vtičniki, razviti v skladu s poslovanjem organizacije; |
| --- | --- |

—

‚Kupljena programska oprema s spremembami po meri‘

Aplikacije, kupljene na trgu, pri čemer je prodajalec (ali njegov zastopnik) izdelal posebno različico za zadevno namestitev. Za to posebno različico so značilne spremembe delovanja aplikacije, nove lastnosti ali nestandardni vtičniki, razviti v skladu s poslovanjem organizacije;

| — | ‚Aplikacija / zunanji portal‘
  Zunanji portali ali aplikacije, ki jih zagotovijo tretje osebe, običajno partnerji, za dostop do storitev, ki jih ponujajo. Običajno niso vključeni v upravljanje informacijskih sistemov organizacije ter jih namesti, vzdržuje in upravlja sam partner. Take aplikacije so pogosto portali (dostopni prek interneta ali zasebnih omrežij) in so pomembne (ali kritične) za nekatere poslovne funkcije, čeprav niso zajete s storitvami organizacije za upravljanje informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

—

‚Aplikacija / zunanji portal‘

Zunanji portali ali aplikacije, ki jih zagotovijo tretje osebe, običajno partnerji, za dostop do storitev, ki jih ponujajo. Običajno niso vključeni v upravljanje informacijskih sistemov organizacije ter jih namesti, vzdržuje in upravlja sam partner. Take aplikacije so pogosto portali (dostopni prek interneta ali zasebnih omrežij) in so pomembne (ali kritične) za nekatere poslovne funkcije, čeprav niso zajete s storitvami organizacije za upravljanje informacijskih sistemov.

0040

Opis

Opis glavnega namena informacijskega sistema v okviru poslovanja.

0050–0060

Subjekt v skupini, odgovoren za sistem

0050

Ime subjekta

Ime pravnega subjekta v skupini, odgovornega za sistem.

To je subjekt, ki je odgovoren za splošno naročilo, razvoj, integracijo, spremembo, delovanje, vzdrževanje in izvzetje informacijskega sistema iz uporabe ter ključno prispeva k razvoju specifikacij za zasnovo sistema, da bi se zagotovili evidentiranje, preskušanje in izvajanje varnostnih in uporabniških operativnih potreb.

0060

Koda

Koda pravnega subjekta v skupini, odgovornega za sistem, kot se poroča v predlogi Z 01.00 – Organizacijska struktura (ORG).

II.10.3   Z 10-02 – Shematska razporeditev informacijskih sistemov (CIS 2) Navodila za posamezne pozicije

| 61. | Kombinacija vrednosti, poročanih v stolpcih 0010, 0030, 0040, 0050 in 0060 te predloge, sestavlja primarni ključ, ki mora biti enoznačen za vsako vrstico predloge.


  Stolpci | Navodila |
| --- | --- | --- |
| 0010 | Identifikacijska koda sistema

  Identifikacijska koda informacijskega sistema, kot se poroča v stolpcu 010 predloge Z 10.01 (CIS 1). |
| 0020–0030 | Subjekt v skupini, ki je uporabnik sistema

  Subjekt v skupini, ki uporablja sistem (‚uporabnik‘). V primeru več uporabnikov se za vsakega uporabnika istega informacijskega sistema poroča ločena vrstica. |
| 0020 | Ime subjekta

  Ime subjekta, ki je uporabnik, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG). |
| 0030 | Koda

  Koda subjekta, ki je uporabnik, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG). |
| 0040 | Kritična storitev

  Identifikator kritične storitve, kot se poroča v predlogi Z 08.00 (stolpec 0005) in ki jo sistem podpira. Kritična storitev je lahko sama informacijska storitev ali druga vrsta storitve, ki jo informacijski sistem podpira (npr. obdelava transakcij). |
| 0050–0060 | Kritična funkcija

  Kritična funkcija, ki bi jo motnja storitev, podprtih z informacijskim sistemom, resno ovirala ali popolnoma onemogočila. Kritičnih funkcij je lahko več, v tem primeru pa se za isti informacijski sistem poroča več vrstic. |
| 0050 | Država

  Država, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0060 | ID

  ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1). |

61.

Stolpci

Navodila

0010

Identifikacijska koda sistema

Identifikacijska koda informacijskega sistema, kot se poroča v stolpcu 010 predloge Z 10.01 (CIS 1).

0020–0030

Subjekt v skupini, ki je uporabnik sistema

Subjekt v skupini, ki uporablja sistem (‚uporabnik‘). V primeru več uporabnikov se za vsakega uporabnika istega informacijskega sistema poroča ločena vrstica.

0020

Ime subjekta

Ime subjekta, ki je uporabnik, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

0030

Koda

Koda subjekta, ki je uporabnik, kot se poroča v predlogi Z 01.00 (ORG).

0040

Kritična storitev

Identifikator kritične storitve, kot se poroča v predlogi Z 08.00 (stolpec 0005) in ki jo sistem podpira. Kritična storitev je lahko sama informacijska storitev ali druga vrsta storitve, ki jo informacijski sistem podpira (npr. obdelava transakcij).

0050–0060

Kritična funkcija

Kritična funkcija, ki bi jo motnja storitev, podprtih z informacijskim sistemom, resno ovirala ali popolnoma onemogočila. Kritičnih funkcij je lahko več, v tem primeru pa se za isti informacijski sistem poroča več vrstic.

0050

Država

Država, za katero je funkcija kritična, kot se poroča v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

0060

ID

ID kritičnih funkcij, kot so opredeljene v poglavju II.7.1 zgoraj in navedene v predlogi Z 07.01 (FUNC 1).

---

(1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/451 z dne 17. decembra 2020 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov za uporabo Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 (UL L 97, 19.3.2021, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

2

(3)  Podrobne informacije so na voljo na spletni strani: www.leiroc.org.

3

(4)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

6

(7)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

7

(8)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/379 Evropske centralne banke o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (UL L 73, 3.3.2021, str. 16).

9

(10)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

10

(11)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

11

(12)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

12

(13)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

13

(14)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

14

(15)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

15

(16)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

16

(17)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1401 z dne 23. maja 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za metodologije in načela o vrednotenju obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov (UL L 228, 23.8.2016, str. 7).

17

(18)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/778 z dne 2. februarja 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z okoliščinami in pogoji, pod katerimi se lahko plačilo izrednih naknadnih prispevkov deloma ali v celoti odloži, ter o merilih za določitev aktivnosti, storitev in dejavnosti, kar zadeva kritične funkcije, ter merilih za določitev poslovnih področij in z njimi povezanih storitev, kar zadeva glavna poslovna področja (UL L 131, 20.5.2016, str. 41).

18

(19)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

19

(20)  Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) št. 1409/2013 Evropske centralne banke z dne 28. novembra 2013 o statistiki plačil (UL L 352, 24.12.2013, str. 18).

21

(22)  Smernica Evropske centralne banke z dne 4. aprila 2014 o denarni in finančni statistiki (ECB/2014/15) (UL L 340, 26.11.2014, str. 1).

22

---

SKLEPI

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/105

---

SKLEP SVETA (EU) 2022/366

z dne 3. marca 2022

o delnem prenehanju uporabe Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2), točka (a), v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 28. maja 2015, sklenjen pa 12. februarja 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/272 (2). Sporazum olajšuje potovanje državljanov Vanuatuja v Unijo in potovanje državljanov Unije v Vanuatu. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 28. maja 2015, sklenjen pa 12. februarja 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/272 (2). Sporazum olajšuje potovanje državljanov Vanuatuja v Unijo in potovanje državljanov Unije v Vanuatu.

| (2) | Sporazum temelji na skupni želji pogodbenic po spodbujanju medosebnih stikov, krepitvi turizma in pospeševanju poslovanja med Unijo in Vanuatujem. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum temelji na skupni želji pogodbenic po spodbujanju medosebnih stikov, krepitvi turizma in pospeševanju poslovanja med Unijo in Vanuatujem.

| (3) | Na podlagi člena 8(4) Sporazuma lahko vsaka pogodbenica v celoti ali delno začasno preneha uporabljati Sporazum, zlasti zaradi varstva javnega reda in zaščite nacionalne varnosti. O odločitvi o začasnem prenehanju uporabe se uradno obvesti drugo pogodbenico najpozneje dva meseca pred načrtovanim začetkom veljavnosti odločitve. Če razlogi za začasno prenehanje uporabe prenehajo obstajati, pogodbenica, ki je začasno prenehala uporabljati Sporazum, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico in ta sporazum ponovno začne uporabljati. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 8(4) Sporazuma lahko vsaka pogodbenica v celoti ali delno začasno preneha uporabljati Sporazum, zlasti zaradi varstva javnega reda in zaščite nacionalne varnosti. O odločitvi o začasnem prenehanju uporabe se uradno obvesti drugo pogodbenico najpozneje dva meseca pred načrtovanim začetkom veljavnosti odločitve. Če razlogi za začasno prenehanje uporabe prenehajo obstajati, pogodbenica, ki je začasno prenehala uporabljati Sporazum, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico in ta sporazum ponovno začne uporabljati.

| (4) | Vanuatu upravlja sheme državljanstva za vlagatelje, v okviru katere je državljanom drugih držav, ki v preteklosti niso bile povezane z Vanuatujem, podeljeval državljanstva Vanuatuja in izdajal pozitivne odločitve o veliki večini vlog. Na podlagi informacij, ki jih je predložil urad Vanuatuja za potne liste dne 14. junija 2021 je Vanuatu do marca 2021 na podlagi takih shem, z zelo nizko stopnjo zavrnitve izdal več kot 10 500 potnih listov. To vzbuja dvome glede zanesljivosti varnostnega preverjanja in potrebne skrbnosti, ki ga izvajajo organi Vanuatuja. |
| --- | --- |

(4)

Vanuatu upravlja sheme državljanstva za vlagatelje, v okviru katere je državljanom drugih držav, ki v preteklosti niso bile povezane z Vanuatujem, podeljeval državljanstva Vanuatuja in izdajal pozitivne odločitve o veliki večini vlog. Na podlagi informacij, ki jih je predložil urad Vanuatuja za potne liste dne 14. junija 2021 je Vanuatu do marca 2021 na podlagi takih shem, z zelo nizko stopnjo zavrnitve izdal več kot 10 500 potnih listov. To vzbuja dvome glede zanesljivosti varnostnega preverjanja in potrebne skrbnosti, ki ga izvajajo organi Vanuatuja.

| (5) | Komisija je v korespondenci iz oktobra 2017, novembra 2019, junija 2020 in marca 2021 izrazila resne pomisleke in vlado Vanuatuja opozorila na možnost ponovne uvedbe vizumske obveznosti. Pojasnila Vanuatuja niso zadostovala za ublažitev teh pomislekov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v korespondenci iz oktobra 2017, novembra 2019, junija 2020 in marca 2021 izrazila resne pomisleke in vlado Vanuatuja opozorila na možnost ponovne uvedbe vizumske obveznosti. Pojasnila Vanuatuja niso zadostovala za ublažitev teh pomislekov.

| (6) | Podelitev državljanstva prosilcem, navedenim v INTERPOLOVIH podatkovnih zbirkah, je v nasprotju s predhodnimi zagotovili organov Vanuatuja glede varnostnega preverjanja in vzbuja dodatne dvome glede zanesljivosti postopkov varnostnega preverjanja v okviru shem. |
| --- | --- |

(6)

Podelitev državljanstva prosilcem, navedenim v INTERPOLOVIH podatkovnih zbirkah, je v nasprotju s predhodnimi zagotovili organov Vanuatuja glede varnostnega preverjanja in vzbuja dodatne dvome glede zanesljivosti postopkov varnostnega preverjanja v okviru shem.

| (7) | Med uspešnimi prosilci za državljanstvo Vanuatuja so narodnosti več držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja Unije imeti vizume. Poleg tega je Komisija izrazila pomisleke v zvezi z odsotnostjo zahtev glede fizične prisotnosti ali prebivanja, kratkimi obdobji obravnave v okviru shem in pomanjkanjem sistematične izmenjave informacij z državami izvora prosilcev ali prejšnjega glavnega prebivališča. Komisija je ugotovila, da preverjanje vlog v okviru shem državljanstva za vlagatelje v Vanuatuju ne zagotavlja visoke ravni varnosti. |
| --- | --- |

(7)

Med uspešnimi prosilci za državljanstvo Vanuatuja so narodnosti več držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja Unije imeti vizume. Poleg tega je Komisija izrazila pomisleke v zvezi z odsotnostjo zahtev glede fizične prisotnosti ali prebivanja, kratkimi obdobji obravnave v okviru shem in pomanjkanjem sistematične izmenjave informacij z državami izvora prosilcev ali prejšnjega glavnega prebivališča. Komisija je ugotovila, da preverjanje vlog v okviru shem državljanstva za vlagatelje v Vanuatuju ne zagotavlja visoke ravni varnosti.

| (8) | Začasno prenehanje uporabe Sporazuma bi moralo biti omejeno na navadne potne liste, izdane po 25. maju 2015, ko se je začelo število uspešnih prosilcev v okviru Vanuatujevih shem državljanstva za vlagatelje znatno povečevati. |
| --- | --- |

(8)

Začasno prenehanje uporabe Sporazuma bi moralo biti omejeno na navadne potne liste, izdane po 25. maju 2015, ko se je začelo število uspešnih prosilcev v okviru Vanuatujevih shem državljanstva za vlagatelje znatno povečevati.

| (9) | Zato bi bilo treba začasno prenehati uporabljati Sporazum za vse državljane Vanuatuja z navadnim potnim listom, ki ga je Vanuatu izdal po 25. maju 2015. |
| --- | --- |

(9)

Zato bi bilo treba začasno prenehati uporabljati Sporazum za vse državljane Vanuatuja z navadnim potnim listom, ki ga je Vanuatu izdal po 25. maju 2015.

| (10) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (3) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (3) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Uporaba Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje se od 4. maja 2022 začasno preneha uporabljati za državljane Vanuatuja z navadnim potnim listom, ki ga je Vanuatu izdal po 25. maju 2015.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz člena 8(4) Sporazuma.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 3. marca 2022

Za Svet

predsednik

G. DARMANIN

---

(1)  
  UL L 173, 3.7.2015, str. 48.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2016/272 z dne 12. februarja 2016 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (UL L 52, 27.2.2016, str. 11).

2

(3)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

3

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/107

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/367

z dne 2. marca 2022

o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 1200)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (1) ter zlasti člena 29(1), četrti pododstavek, in člena 29(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 29(1) Direktive 96/23/ES zahteva, da tretje države, iz katerih je državam članicam dovoljen uvoz živali in živalskih proizvodov, zajetih z navedeno direktivo, predložijo načrte spremljanja ostankov, ki zagotavljajo potrebna jamstva (v nadaljnjem besedilu: načrti). Navedeni načrti bi morali zajemati vsaj skupine ostankov in snovi iz Priloge I k Direktivi 96/23/ES. |
| --- | --- |

(1)

Člen 29(1) Direktive 96/23/ES zahteva, da tretje države, iz katerih je državam članicam dovoljen uvoz živali in živalskih proizvodov, zajetih z navedeno direktivo, predložijo načrte spremljanja ostankov, ki zagotavljajo potrebna jamstva (v nadaljnjem besedilu: načrti). Navedeni načrti bi morali zajemati vsaj skupine ostankov in snovi iz Priloge I k Direktivi 96/23/ES.

| (2) | S Sklepom Komisije 2011/163/EU (2) so bili odobreni načrti, ki so jih predložile nekatere tretje države v zvezi z živalmi in živalskimi proizvodi, navedenimi v Prilogi k navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom Komisije 2011/163/EU (2) so bili odobreni načrti, ki so jih predložile nekatere tretje države v zvezi z živalmi in živalskimi proizvodi, navedenimi v Prilogi k navedenemu sklepu.

| (3) | Priloga k Sklepu 2011/163/EU je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/2315 (3). Z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/2315 je bila kategorija „proizvodi iz akvakulture“ razdeljena na štiri podkategorije, in sicer „ribe“, „proizvodi iz rib (npr. kaviar)“, „raki“ in „mehkužci (školjke, iglokožci, plaščarji in morski polži)“, da se bolje uskladi s kategorijami, ki se uporabljajo za spričevala iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (4), ter s seznami držav, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih proizvodov iz prilog VIII in IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 (5) v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Priloga k Sklepu 2011/163/EU je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/2315 (3). Z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/2315 je bila kategorija „proizvodi iz akvakulture“ razdeljena na štiri podkategorije, in sicer „ribe“, „proizvodi iz rib (npr. kaviar)“, „raki“ in „mehkužci (školjke, iglokožci, plaščarji in morski polži)“, da se bolje uskladi s kategorijami, ki se uporabljajo za spričevala iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/2235 (4), ter s seznami držav, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih proizvodov iz prilog VIII in IX k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/405 (5) v Unijo.

| (4) | Belorusija, Izrael (6), Kanada, Kitajska, Moldavija, Švica, Turčija, Združene države Amerike in Urugvaj so bili prej navedeni za „akvakulturo“ v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU in so na tej podlagi izvažali kaviar iz akvakulture. Načrti spremljanja ostankov za ribe, ki so jih predložili, so bili v skladu s splošnimi zahtevami Unije za akvakulturo in so zajemali tudi kaviar. Zato navedene tretje države niso bile navedene na seznamu za „proizvode iz rib (npr. kaviar)“ iz Priloge k 2011/163/EU, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/2315. Da bi se izognili nejasnostim glede upravičenosti do izvoza kaviarja v Unijo, bi bilo treba navedene tretje države navesti tudi v stolpcu „proizvodi iz rib (npr. kaviar)“. Zaradi jasnosti bi bilo treba stolpec „proizvodi iz rib (npr. kaviar)“ preimenovati v „kaviar (7) (proizvod iz rib)“. |
| --- | --- |

(4)

Belorusija, Izrael (6), Kanada, Kitajska, Moldavija, Švica, Turčija, Združene države Amerike in Urugvaj so bili prej navedeni za „akvakulturo“ v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU in so na tej podlagi izvažali kaviar iz akvakulture. Načrti spremljanja ostankov za ribe, ki so jih predložili, so bili v skladu s splošnimi zahtevami Unije za akvakulturo in so zajemali tudi kaviar. Zato navedene tretje države niso bile navedene na seznamu za „proizvode iz rib (npr. kaviar)“ iz Priloge k 2011/163/EU, kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/2315. Da bi se izognili nejasnostim glede upravičenosti do izvoza kaviarja v Unijo, bi bilo treba navedene tretje države navesti tudi v stolpcu „proizvodi iz rib (npr. kaviar)“. Zaradi jasnosti bi bilo treba stolpec „proizvodi iz rib (npr. kaviar)“ preimenovati v „kaviar (7) (proizvod iz rib)“.

| (5) | Združeni arabski emirati Komisiji niso predložili načrta spremljanja ostankov za proizvode iz rib. Vendar so Združeni arabski emirati predložili jamstva v zvezi s proizvodi iz rib s poreklom iz držav članic ali tretjih držav, odobrenih za izvoz takih proizvodov v Unijo. Zato bi bilo treba na seznam v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU ustrezno dodati vnos za Združene arabske emirate v podstolpcu za „kaviar (proizvod iz rib)“ z ustrezno opombo. |
| --- | --- |

(5)

Združeni arabski emirati Komisiji niso predložili načrta spremljanja ostankov za proizvode iz rib. Vendar so Združeni arabski emirati predložili jamstva v zvezi s proizvodi iz rib s poreklom iz držav članic ali tretjih držav, odobrenih za izvoz takih proizvodov v Unijo. Zato bi bilo treba na seznam v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU ustrezno dodati vnos za Združene arabske emirate v podstolpcu za „kaviar (proizvod iz rib)“ z ustrezno opombo.

| (6) | Sklep 2011/163/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Sklep 2011/163/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/692 (8).

Člen 2

Priloga k Sklepu 2011/163/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 2. marca 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

1

(2)  Sklep Komisije 2011/163/EU z dne 16. marca 2011 o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES (UL L 70, 17.3.2011, str. 40).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2315 z dne 17. decembra 2021 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES (UL L 464, 28.12.2021, str. 17).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2235 z dne 16. decembra 2020 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) 2016/429 in (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede vzorcev veterinarskih spričeval, vzorcev uradnih spričeval in vzorcev veterinarskih/uradnih spričeval za vstop pošiljk nekaterih kategorij živali in blaga v Unijo in njihove premike znotraj Unije, uradne potrditve takšnih spričeval ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 599/2004, izvedbenih uredb (EU) št. 636/2014 in (EU) 2019/628, Direktive 98/68/ES ter odločb 2000/572/ES, 2003/779/ES in 2007/240/ES (UL L 442, 30.12.2020, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/405 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav ali njihovih regij, iz katerih je dovoljen vstop nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 118).

5

(6)  V nadaljnjem besedilu se razume kot Država Izrael brez ozemelj, ki so od junija 1967 pod izraelsko upravo, tj. Golanske planote, Gaze, vzhodnega Jeruzalema in drugih delov Zahodnega brega.

6

(7)  Kaviar ali kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec.

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379).

8

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Oznaka ISO2 | Država
   ((1)) | Govedo | Ovce/koze | Prašiči | Enoprsti kopitarji | Perutnina | Proizvodi iz akvakulture | Mleko | Jajca | Kunci | Prostoživeča divjad | Gojena divjad | Med | Ovitki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ribiški proizvodi | Mehkužci (školjke, iglokožci, plaščarji in morski polži) |
| Ribe | Kaviar  ((13))
  (proizvod iz rib) | Raki |
| AD | Andora | X | X | X ((2)) | X | | | | | | | | | | | X | |
| AE | Združeni arabski emirati | | | | | | X ((2)) | X ((2)) | | | X ((3)) | | | | | | |
| AL | Albanija | | X | | | | X | | | | X ((2a)) | X | | | | | X |
| AM | Armenija | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Avstralija | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X |
| BA | Bosna in Hercegovina | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladeš | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunej | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| BR | Brazilija | X | | | X | X | X | | X | | | | | | | X | X |
| BW | Bocvana | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| BY | Belorusija | | | | X  ((7)) | | X | X | | | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| CH | Švica | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čile | X | X | X | | X | X | | | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Kitajska | | | | | X | X | X | X | | | X | X | | | X | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | X | | X | X ((2)) | | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| DO | Dominikanska republika | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ekvador | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| EG | Egipt | | | | | | | | | | X ((2a)) | | | | | | X |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falklandski otoki | X | X ((5)) | | | | X | | | | | | | | | | |
| FO | Ferski otoki | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| GB | Združeno kraljestvo | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Gruzija | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenlandija | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| GT | Gvatemala | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| ID | Indonezija | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| IL | Izrael ((4)) | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| IM | Otok Man | X | X | X | | | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | Indija | | | | | X  ((2a)) | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | X |
| IR | Iran | | | | | | | X | X | | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamajka | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japonska | X | | X | | X | X | | | X | X | X | | | | X  ((2a)) | X |
| KE | Kenija | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| KR | Južna Koreja | | | | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| LB | Libanon | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | X | X | | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | X |
| MD | Moldavija | | | | | X | X | X | | | X | X | | | | X | |
| ME | Črna gora | X | X ((5)) | X | | X | X | | | | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | X | X | | | | | | | X | |
| MK | Severna Makedonija | X | X | X | | X | X | | | | X | X | | X | | X | |
| MM | Mjanmar | | | | | | X | | X | | | | | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| MU | Mavricij | | | | | | X | | | | | | | | | X ((2)) | |
| MX | Mehika | | | X ((2)) | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| MY | Malezija | | | | | X ((2)) | X | | X | | | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NA | Namibija | X | X ((5)) | | | | | | | | | | | X | | | |
| NC | Nova Kaledonija | | | | | | | | X | | | | | | X | X | |
| NG | Nigerija | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| NZ | Nova Zelandija | X | X | X ((2a)) | X | X ((2a)) | X | | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | X | X | X | X |
| OM | Oman | | | | | | | | | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X ((2a)) | |
| PA | Panama | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | X | X | | | | | | | |
| PH | Filipini | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | | |
| PK | Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| PM | Sveta Peter in Mihael | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paragvaj | X | | | | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Srbija ((6)) | X | X | X | X ((7)) | X | X | | | | X | X | | X | | X | X |
| RU | Rusija | X | X | X | | X | | | | | X | X | | | X ((8)) | X | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saudova Arabija | | | | | | X | | X | | | | | | | | |
| SG | Singapur | X ((2)) | X ((2)) | X ((2)) | X ((9)) | X  ((2)) | X | | | | X ((2)) | X ((2a)) | | X ((9)) | X ((9)) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X ((2)) | | | | | | | X | | | | | X | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| SY | Sirija | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Esvatini | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Tajska | X ((2a)) | | X  ((2a)) | | X | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| TN | Tunizija | | | | | | X | | | X | | | | | | | X |
| TR | Turčija | | | | | X | X | X | | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | X | | X ((2a)) | X | | | | X | |
| TZ | Tanzanija | | | | | | | | X | | | | | | | X | |
| UA | Ukrajina | X | | X | | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | | | | X | |
| US | Združene države Amerike | X | X ((10)) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| UY | Urugvaj | X | X | | X | | X | X | | X | X | | | X | | X | X |
| UZ | Uzbekistan | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | X | X | X ((2a)) | X ((2a)) | | | | X | |
| WF | Wallis in Futuna | | | | | | | | | | | | | | | X | |
| XK | Kosovo ((11)) | | | | | X ((2)) | | | | | | | | | | | |
| ZA | Južna Afrika | | | | | | | | | | | | | X | X ((12)) | | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | | | | X | |

Oznaka ISO2

Država
   ((1))

Govedo

Ovce/koze

Prašiči

Enoprsti kopitarji

Perutnina

Proizvodi iz akvakulture

Mleko

Jajca

Kunci

Prostoživeča divjad

Gojena divjad

Med

Ovitki

Ribiški proizvodi

Mehkužci (školjke, iglokožci, plaščarji in morski polži)

Ribe

Kaviar  ((13))
  (proizvod iz rib)

Raki

AD

Andora

X

X

X ((2))

X

X

AE

Združeni arabski emirati

X ((2))

X ((2))

X ((3))

AL

Albanija

X

X

X ((2a))

X

X

AM

Armenija

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Avstralija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosna in Hercegovina

X

X

X

X

X

X

X

X

BD

Bangladeš

X

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunej

X

BR

Brazilija

X

X

X

X

X

X

X

BW

Bocvana

X

BY

Belorusija

X  ((7))

X

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Švica

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kitajska

X

X

X

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

X

X

X ((2))

X

CR

Kostarika

X

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikanska republika

X

EC

Ekvador

X

X

EG

Egipt

X ((2a))

X

ET

Etiopija

X

FK

Falklandski otoki

X

X ((5))

X

FO

Ferski otoki

X

GB

Združeno kraljestvo

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Gruzija

X

GG

Guernsey

X

X

GL

Grenlandija

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HN

Honduras

X

X

ID

Indonezija

X

X

X ((2a))

X ((2a))

IL

Izrael ((4))

X

X

X

X

X

X

IM

Otok Man

X

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X  ((2a))

X

X

X ((2a))

X

X

X

IR

Iran

X

X

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamajka

X

JP

Japonska

X

X

X

X

X

X

X

X  ((2a))

X

KE

Kenija

X

KR

Južna Koreja

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

LB

Libanon

X

LK

Šrilanka

X

X

MA

Maroko

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X ((2a))

X

MD

Moldavija

X

X

X

X

X

X

ME

Črna gora

X

X ((5))

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

X

X

MK

Severna Makedonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Mjanmar

X

X

X

MN

Mongolija

X

MU

Mavricij

X

X ((2))

MX

Mehika

X ((2))

X

X

X ((2a))

X

X

MY

Malezija

X ((2))

X

X

MZ

Mozambik

X

NA

Namibija

X

X ((5))

X

NC

Nova Kaledonija

X

X

X

NG

Nigerija

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Nova Zelandija

X

X

X ((2a))

X

X ((2a))

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

X

X

X

OM

Oman

X ((2a))

X ((2a))

X ((2a))

PA

Panama

X

X

PE

Peru

X

X

X

PH

Filipini

X

X

X ((2a))

X ((2a))

PK

Pakistan

X

PM

Sveta Peter in Mihael

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paragvaj

X

X

RS

Srbija ((6))

X

X

X

X ((7))

X

X

X

X

X

X

X

RU

Rusija

X

X

X

X

X

X

X ((8))

X

X

RW

Ruanda

X

SA

Saudova Arabija

X

X

SG

Singapur

X ((2))

X ((2))

X ((2))

X ((9))

X  ((2))

X

X ((2))

X ((2a))

X ((9))

X ((9))

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X ((2))

X

X

SV

Salvador

X

SY

Sirija

X

SZ

Esvatini

X

TG

Togo

X

TH

Tajska

X ((2a))

X  ((2a))

X

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

TN

Tunizija

X

X

X

TR

Turčija

X

X

X

X

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

X ((2a))

X

X

TZ

Tanzanija

X

X

UA

Ukrajina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Združene države Amerike

X

X ((10))

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UZ

Uzbekistan

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

X

X ((2a))

X ((2a))

X

WF

Wallis in Futuna

X

XK

Kosovo ((11))

X ((2))

ZA

Južna Afrika

X

X ((12))

ZM

Zambija

X

---

((1))  Razpredelnica vsebuje seznam držav in ozemelj. Ni omejena na države, ki jih priznava EU.

(1)

((2))  Tretje države, ki uporabljajo le surovine iz držav članic ali drugih tretjih držav, odobrenih za uvoz take surovine v Unijo v skladu s členom 2.

(2)

((2a))  Tretje države, ki uporabljajo proizvode živalskega izvora iz držav članic ali drugih tretjih držav, odobrenih za uvoz takih predelanih proizvodov v Unijo v skladu s členom 2, z namenom, da se uporabijo samo za pripravo sestavljenih proizvodov za izvoz v Unijo.

(2a)

((3))  Samo kamelje mleko.

(3)

((4))  V nadaljnjem besedilu se razume kot Država Izrael brez ozemelj, ki so od junija 1967 pod izraelsko upravo, tj. Golanske planote, Gaze, vzhodnega Jeruzalema in drugih delov Zahodnega brega.

(4)

((5))  Samo ovce.

(5)

((6))  Brez Kosova.

(6)

((7))  Izvoz živih enoprstih kopitarjev za zakol v Unijo (samo živali za proizvodnjo hrane).

(7)

((8))  Samo severni jeleni.

(8)

((9))  Samo za proizvode iz svežega mesa z Nove Zelandije, namenjene v Unijo ter raztovorjene, pretovorjene in prepeljane prek Singapurja s skladiščenjem ali brez njega.

(9)

((10))  Samo koze.

(10)

((11))  To poimenovanje ne prejudicira stališča o statusu Kosova ter je v skladu z VSZN 1244 in z mnenjem Meddržavnega sodišča glede razglasitve neodvisnosti Kosova.

(11)

((12))  Samo ratiti.

(12)

((13))  Kaviar ali kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec.

(13)

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/117 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/117

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2022/368

z dne 18. februarja 2022

o spremembi Sklepa (EU) 2015/2218 o postopku za izvzetje zaposlenih iz domneve, da pomembno vplivajo na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije (ECB/2022/6)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 127(6) in člena 132 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 (2) je določila kvalitativna in kvantitativna merila za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. Uvedla je tudi postopek, po katerem lahko institucija ugotovi, da se v primeru posameznega zaposlenega, čeprav ta izpolnjuje kvantitativna merila, za njegove poklicne dejavnosti ne šteje, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, in lahko na podlagi te ugotovitve uradno obvesti pristojni organ ali ga zaprosi za odobritev, da zadevnega zaposlenega izvzame iz domneve, da njegove poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. ECB, ki je odgovorna za zagotavljanje, da subjekti pod njenim neposrednim nadzorom pravila o opredelitvi zaposlenih, ki pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, uporabljajo skladno, tako da se zagotovi pravilnost vsake take opredelitve, je sprejela Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) (3), da bi zagotovila jasnost glede postopka za izvzetje zaposlenih, kakor je določeno v členu 4 Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 (2) je določila kvalitativna in kvantitativna merila za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. Uvedla je tudi postopek, po katerem lahko institucija ugotovi, da se v primeru posameznega zaposlenega, čeprav ta izpolnjuje kvantitativna merila, za njegove poklicne dejavnosti ne šteje, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, in lahko na podlagi te ugotovitve uradno obvesti pristojni organ ali ga zaprosi za odobritev, da zadevnega zaposlenega izvzame iz domneve, da njegove poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. ECB, ki je odgovorna za zagotavljanje, da subjekti pod njenim neposrednim nadzorom pravila o opredelitvi zaposlenih, ki pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, uporabljajo skladno, tako da se zagotovi pravilnost vsake take opredelitve, je sprejela Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) (3), da bi zagotovila jasnost glede postopka za izvzetje zaposlenih, kakor je določeno v členu 4 Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014.

| (2) | Po spremembah Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila Delegirana uredba (EU) št. 604/2014 razveljavljena in za kreditne institucije nadomeščena 14. junija 2021 z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/923 (5), ki upošteva novi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev pojmov vodstvena odgovornost, kontrolne funkcije, pomembne poslovne enote in pomemben vpliv na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz točke (c) odstavka 2 člena 94 Direktive 2013/36/EU. Delegirana uredba (EU) 2021/923 prav tako odpravlja postopek uradnega obveščanja in določa merila za oceno izjemnih okoliščin v skladu s členom 6(4) Delegirane uredbe (EU) 2021/923. |
| --- | --- |

(2)

Po spremembah Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila Delegirana uredba (EU) št. 604/2014 razveljavljena in za kreditne institucije nadomeščena 14. junija 2021 z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/923 (5), ki upošteva novi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev pojmov vodstvena odgovornost, kontrolne funkcije, pomembne poslovne enote in pomemben vpliv na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz točke (c) odstavka 2 člena 94 Direktive 2013/36/EU. Delegirana uredba (EU) 2021/923 prav tako odpravlja postopek uradnega obveščanja in določa merila za oceno izjemnih okoliščin v skladu s členom 6(4) Delegirane uredbe (EU) 2021/923.

| (3) | Da se zagotovi pravna varnost za kreditne institucije, ki so vložile uradna obvestila ali prošnje na podlagi Uredbe (EU) št. 604/2014 ali prošnje za predhodno odobritev na podlagi Delegirane uredbe (EU) 2021/923 pred začetkom veljavnosti tega sklepa, je treba določiti prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi pravna varnost za kreditne institucije, ki so vložile uradna obvestila ali prošnje na podlagi Uredbe (EU) št. 604/2014 ali prošnje za predhodno odobritev na podlagi Delegirane uredbe (EU) 2021/923 pred začetkom veljavnosti tega sklepa, je treba določiti prehodne ukrepe.

| (4) | Zato je treba Sklep (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Sklep (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38) se spremeni:

| (1) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Področje uporabe
  Ta sklep določa postopkovne zahteve za prošnjo za predhodno odobritev, ki jo nadzorovane kreditne institucije vložijo pri ECB za izvzetje zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz domneve, da so opredeljeni zaposleni, na podlagi kvantitativnih meril iz člena 6 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923 (*1).


  (*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (UL L 203, 9.6.2021, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(1)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

Ta sklep določa postopkovne zahteve za prošnjo za predhodno odobritev, ki jo nadzorovane kreditne institucije vložijo pri ECB za izvzetje zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz domneve, da so opredeljeni zaposleni, na podlagi kvantitativnih meril iz člena 6 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923 (*1).

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (UL L 203, 9.6.2021, str. 1).“;"

*1

| (2) | v členu 2 se točka 3 nadomesti z naslednjim:


  „3. | ‚opredeljeni zaposleni‘ pomeni: (a) vse zaposlene in kategorije zaposlenih v nadzorovani kreditni instituciji, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti kreditne institucije in ki so določeni v točkah (a) do (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, ter (b) vse druge zaposlene in kategorije zaposlenih, ki niso izrecno določeni v točkah (a) do (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU in katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih, opredeljenih v skladu s členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2021/923.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 2 se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.

‚opredeljeni zaposleni‘ pomeni: (a) vse zaposlene in kategorije zaposlenih v nadzorovani kreditni instituciji, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti kreditne institucije in ki so določeni v točkah (a) do (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU, ter (b) vse druge zaposlene in kategorije zaposlenih, ki niso izrecno določeni v točkah (a) do (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU in katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih, opredeljenih v skladu s členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2021/923.“;

| (3) | člen 3 se spremeni:


  (a) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   Prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 vsebuje naslednje informacije za konec preteklega poslovnega leta in za tekoče poslovno leto:“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   Prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 vsebuje naslednje informacije za konec preteklega poslovnega leta in za tekoče poslovno leto:“;

| (b) | točki (e) in (f) odstavka 1 se nadomestita z naslednjim:


  „(e) | število opredeljenih zaposlenih na podlagi kvalitativnih meril iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU ter člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2021/923;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točki (e) in (f) odstavka 1 se nadomestita z naslednjim:

„(e)

število opredeljenih zaposlenih na podlagi kvalitativnih meril iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU ter člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2021/923;“;

| „(f) | število opredeljenih zaposlenih izključno na podlagi kvantitativnih meril iz člena 92(3)(c) Direktive 2013/36/EU in člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2021/923, skupaj z navedbo, v katero od kategorij, določenih v členu 92(3)(c) Direktive 2013/36/EU ali členu 6(1)(a) ali (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, spada posamezen opredeljeni zaposleni;“; |
| --- | --- |

„(f)

število opredeljenih zaposlenih izključno na podlagi kvantitativnih meril iz člena 92(3)(c) Direktive 2013/36/EU in člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2021/923, skupaj z navedbo, v katero od kategorij, določenih v členu 92(3)(c) Direktive 2013/36/EU ali členu 6(1)(a) ali (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, spada posamezen opredeljeni zaposleni;“;

| (c) | v odstavku 2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „2.   Prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 vsebuje za vsakega zaposlenega, za katerega se prosi za uporabo člena 6(2) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, naslednje informacije:“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„2.   Prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 vsebuje za vsakega zaposlenega, za katerega se prosi za uporabo člena 6(2) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, naslednje informacije:“;

| (d) | točka (d) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:


  „(d) | celoten znesek prejemkov v eurih ter razmerje med variabilnimi in fiksnimi prejemki, ki so bili zaposlenemu dodeljeni v referenčnem letu;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(d)

celoten znesek prejemkov v eurih ter razmerje med variabilnimi in fiksnimi prejemki, ki so bili zaposlenemu dodeljeni v referenčnem letu;“;

| (e) | točka (f) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:


  „(f) | kvantitativna merila, na podlagi katerih je bilo za zaposlenega ocenjeno, da je opredeljeni zaposleni (člen 6(1)(a) ali (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923);“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (f) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(f)

kvantitativna merila, na podlagi katerih je bilo za zaposlenega ocenjeno, da je opredeljeni zaposleni (člen 6(1)(a) ali (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923);“;

| (f) | točka (g) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:


  „(g) | merila, na podlagi katerih se prosi za predhodno odobritev v skladu s členom 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 v zvezi z zaposlenim (člen 6(2)(a) ali (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923).“; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka (g) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(g)

merila, na podlagi katerih se prosi za predhodno odobritev v skladu s členom 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 v zvezi z zaposlenim (člen 6(2)(a) ali (b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923).“;

| (g) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 vsebuje letno poročilo o notranji ali zunanji reviziji postopka opredelitve opredeljenih zaposlenih in rezultatov tega postopka v zvezi z vsakim zaposlenim, za katerega se prosi za predhodno odobritev v skladu s členom 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923.“; |
| --- | --- |

(g)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 vsebuje letno poročilo o notranji ali zunanji reviziji postopka opredelitve opredeljenih zaposlenih in rezultatov tega postopka v zvezi z vsakim zaposlenim, za katerega se prosi za predhodno odobritev v skladu s členom 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923.“;

| (4) | člen 4 se spremeni:


  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „
  Zahtevana dokumentacija za utemeljitev, da zaposleni ali kategorija zaposlenih opravlja poklicne dejavnosti in ima pooblastila samo v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota
  “; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 4 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„
  Zahtevana dokumentacija za utemeljitev, da zaposleni ali kategorija zaposlenih opravlja poklicne dejavnosti in ima pooblastila samo v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota
  “;

Zahtevana dokumentacija za utemeljitev, da zaposleni ali kategorija zaposlenih opravlja poklicne dejavnosti in ima pooblastila samo v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota

| (b) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   Kadar nadzorovane kreditne institucije zaprosijo za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 2021/923, predložijo ECB naslednjo dokumentacijo, s katero utemeljijo, da zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, opravlja poklicne dejavnosti in ima pooblastila samo v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota, kakor je navedeno v členu 6(2)(a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar nadzorovane kreditne institucije zaprosijo za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 2021/923, predložijo ECB naslednjo dokumentacijo, s katero utemeljijo, da zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, opravlja poklicne dejavnosti in ima pooblastila samo v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota, kakor je navedeno v členu 6(2)(a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:“;

| (c) | v odstavek 1 se vstavi naslednja točka (da):


  „(da) | utemeljitev, zakaj se za poslovno enoto kako drugače ne šteje, da pomembno vpliva na notranji kapital nadzorovane kreditne institucije;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavek 1 se vstavi naslednja točka (da):

„(da)

utemeljitev, zakaj se za poslovno enoto kako drugače ne šteje, da pomembno vpliva na notranji kapital nadzorovane kreditne institucije;“;

| (d) | točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(e) | pojasnilo, zakaj je nadzorovana kreditna institucija zaposlenemu ali kategoriji zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, dodelila prejemke, ki izpolnjujejo merila iz člena 6(1) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, čeprav zaposleni ali kategorija zaposlenih, v katero zaposleni spada, opravlja poklicne dejavnosti v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(e)

pojasnilo, zakaj je nadzorovana kreditna institucija zaposlenemu ali kategoriji zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, dodelila prejemke, ki izpolnjujejo merila iz člena 6(1) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, čeprav zaposleni ali kategorija zaposlenih, v katero zaposleni spada, opravlja poklicne dejavnosti v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota;“;

| (e) | točka (f) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(f) | obrazloženo pojasnilo, zakaj zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne izpolnjuje kvalitativnih meril iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU ter člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2021/923;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (f) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(f)

obrazloženo pojasnilo, zakaj zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne izpolnjuje kvalitativnih meril iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU ter člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2021/923;“;

| (f) | v odstavku 1 se doda naslednja točka (g):


  „(g) | podrobno in celovito pojasnilo, zakaj poslovna enota ni glavno poslovno področje, kakor je opredeljeno v točki 36 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ali kakor je opredeljeno v katerem koli delegiranem aktu, za sprejetje katerega je pooblaščena Komisija v skladu s členom 2(2) navedene direktive. |
| --- | --- | --- |

(f)

v odstavku 1 se doda naslednja točka (g):

„(g)

podrobno in celovito pojasnilo, zakaj poslovna enota ni glavno poslovno področje, kakor je opredeljeno v točki 36 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ali kakor je opredeljeno v katerem koli delegiranem aktu, za sprejetje katerega je pooblaščena Komisija v skladu s členom 2(2) navedene direktive.

*2

(*2)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

*2

| (5) | člen 5 se spremeni:


  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „
  Zahtevana dokumentacija za utemeljitev, da poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote
  “; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 5 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„
  Zahtevana dokumentacija za utemeljitev, da poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote
  “;

Zahtevana dokumentacija za utemeljitev, da poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote

| (b) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   Kadar nadzorovane kreditne institucije zaprosijo za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923, predložijo ECB naslednjo dokumentacijo, s katero utemeljijo, da poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote, kakor je navedeno v členu 6(2)(b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar nadzorovane kreditne institucije zaprosijo za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923, predložijo ECB naslednjo dokumentacijo, s katero utemeljijo, da poklicne dejavnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote, kakor je navedeno v členu 6(2)(b) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/923:“;

| (c) | točka (c) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(c) | podroben opis meril iz člena 3 Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ki so bila uporabljena za oceno, da poklicne dejavnosti zadevnega zaposlenega ali kategorije zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote, v katerem se podrobno opredeli, kako so bila ta merila uporabljena in kako so bili upoštevani vsi zadevni kazalniki tveganj in uspešnosti, ki se uporabljajo za notranje merjenje tveganj;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (c) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(c)

podroben opis meril iz člena 3 Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ki so bila uporabljena za oceno, da poklicne dejavnosti zadevnega zaposlenega ali kategorije zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne vplivajo pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote, v katerem se podrobno opredeli, kako so bila ta merila uporabljena in kako so bili upoštevani vsi zadevni kazalniki tveganj in uspešnosti, ki se uporabljajo za notranje merjenje tveganj;“;

| (d) | točka (d) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(d) | pojasnilo, zakaj je nadzorovana kreditna institucija zaposlenemu ali kategoriji zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, dodelila prejemke, ki izpolnjujejo merila iz člena 6(1) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, čeprav zaposleni ne vpliva pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(d)

pojasnilo, zakaj je nadzorovana kreditna institucija zaposlenemu ali kategoriji zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, dodelila prejemke, ki izpolnjujejo merila iz člena 6(1) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, čeprav zaposleni ne vpliva pomembno na profil tveganosti pomembne poslovne enote;“;

| (e) | točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(e) | obrazloženo pojasnilo, zakaj zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne izpolnjuje kvalitativnih meril iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU ter člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2021/923.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(e)

obrazloženo pojasnilo, zakaj zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, ne izpolnjuje kvalitativnih meril iz točk (a) in (b) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU ter člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2021/923.“;

| (6) | člen 6 se spremeni:


  (a) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   Kadar nadzorovane kreditne institucije zaprosijo za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 v zvezi z zaposlenim, ki so mu bili v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljeni celotni prejemki v znesku 1 000 000 EUR ali več, predložijo ECB naslednjo dokumentacijo, s katero utemeljijo obstoj izjemnih okoliščin iz člena 6(4) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 6 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   Kadar nadzorovane kreditne institucije zaprosijo za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 v zvezi z zaposlenim, ki so mu bili v preteklem poslovnem letu ali za preteklo poslovno leto dodeljeni celotni prejemki v znesku 1 000 000 EUR ali več, predložijo ECB naslednjo dokumentacijo, s katero utemeljijo obstoj izjemnih okoliščin iz člena 6(4) Delegirane uredbe (EU) 2021/923:“;

| (b) | točka (b) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(b) | podroben opis kakršnih koli izjemnih okoliščin, povezanih z zadevnim zaposlenim, ki pojasnjuje, zakaj je nadzorovana kreditna institucija zaposlenemu dodelila prejemke v znesku 1 000 000 EUR ali več, čeprav naj zaposleni ne bi imel pomembnega vpliva na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(b)

podroben opis kakršnih koli izjemnih okoliščin, povezanih z zadevnim zaposlenim, ki pojasnjuje, zakaj je nadzorovana kreditna institucija zaposlenemu dodelila prejemke v znesku 1 000 000 EUR ali več, čeprav naj zaposleni ne bi imel pomembnega vpliva na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije.“;

| (7) | člen 7 se črta; |
| --- | --- |

(7)

člen 7 se črta;

| (8) | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8
  Obdobje za vložitev prošenj za predhodno odobritev
  Prošnje za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 se vložijo brez odlašanja in najpozneje v šestih mesecih po koncu preteklega poslovnega leta.“; |
| --- | --- |

(8)

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Obdobje za vložitev prošenj za predhodno odobritev

Prošnje za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 se vložijo brez odlašanja in najpozneje v šestih mesecih po koncu preteklega poslovnega leta.“;

| (9) | člen 9 se spremeni:


  (a) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „1.   ECB na podlagi informacij iz prošnje za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 oceni:“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 9 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„1.   ECB na podlagi informacij iz prošnje za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 oceni:“;

| (b) | točka (b) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(b) | podlago, na kateri je nadzorovana kreditna institucija ugotovila, da zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, izpolnjuje enega od pogojev iz člena 6(2) Delegirane uredbe (EU) 2021/923;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(b)

podlago, na kateri je nadzorovana kreditna institucija ugotovila, da zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, izpolnjuje enega od pogojev iz člena 6(2) Delegirane uredbe (EU) 2021/923;“;

| (c) | točki (i) in (ii) odstavka 1(c) se nadomestita z naslednjim:


  „(i) | ali je nadzorovana kreditna institucija ustrezno upoštevala pogoj iz člena 6(2)(a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 ali člena 6(2)(b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, kot je ustrezno, in |
| --- | --- | --- |

(c)

točki (i) in (ii) odstavka 1(c) se nadomestita z naslednjim:

„(i)

ali je nadzorovana kreditna institucija ustrezno upoštevala pogoj iz člena 6(2)(a) Delegirane uredbe (EU) 2021/923 ali člena 6(2)(b) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, kot je ustrezno, in

| (ii) | ali je nadzorovana kreditna institucija dokazala, da zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, za katerega je vložena prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ne vpliva na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije podobno pomembno kot kategorije zaposlenih iz točke (a), (b) ali (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU;“; |
| --- | --- |

(ii)

ali je nadzorovana kreditna institucija dokazala, da zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji zaposleni pripada, za katerega je vložena prošnja za predhodno odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ne vpliva na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije podobno pomembno kot kategorije zaposlenih iz točke (a), (b) ali (c) člena 92(3) Direktive 2013/36/EU;“;

| (d) | točka (d) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:


  „(d) | ali pri prošnjah za predhodno odobritev za zaposlene, ki se jim dodelijo celotni prejemki v znesku 1 000 000 EUR ali več, veljajo izjemne okoliščine. V teh primerih ECB obvesti Evropski bančni organ o rezultatih prvotne ocene, preden sprejme kakršno koli odločitev.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (d) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(d)

ali pri prošnjah za predhodno odobritev za zaposlene, ki se jim dodelijo celotni prejemki v znesku 1 000 000 EUR ali več, veljajo izjemne okoliščine. V teh primerih ECB obvesti Evropski bančni organ o rezultatih prvotne ocene, preden sprejme kakršno koli odločitev.“;

| (e) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   ECB izda odločitev v treh mesecih po prejemu popolne dokumentacije.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   ECB izda odločitev v treh mesecih po prejemu popolne dokumentacije.“;

| (f) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(f)

odstavek 3 se črta;

| (10) | v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Predhodna odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ki jo izda ECB, se omeji na dejavnost zaposlenega v poslovnem letu, ki sledi letu, v katerem je bila nadzorovana kreditna institucija uradno obveščena o nadzorniški odločitvi ECB, ki vsebuje odobritev.“. |
| --- | --- |

(10)

v členu 10 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Predhodna odobritev iz člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ki jo izda ECB, se omeji na dejavnost zaposlenega v poslovnem letu, ki sledi letu, v katerem je bila nadzorovana kreditna institucija uradno obveščena o nadzorniški odločitvi ECB, ki vsebuje odobritev.“.

Člen 2

Prehodne določbe

1.   Za uradna obvestila na podlagi člena 4(4) Delegirane uredbe (EU) št. 604/2014 in prošnje za predhodno odobritev na podlagi člena 4(5) navedene delegirane uredbe, ki so bili vloženi pred 14. junijem 2021, še naprej veljajo postopki in zahteve iz Sklepa (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38), kakor se uporabljajo pred datumom začetka veljavnosti tega sklepa.

2.   Za prošnje za predhodno odobritev na podlagi člena 6(3) Delegirane uredbe (EU) 2021/923, ki so bile vložene pred začetkom veljavnosti tega sklepa, veljajo postopki in zahteve iz Sklepa (EU) 2015/2218 (ECB/2015/38), kakor se uporabljajo pred datumom začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 18. februarja 2022

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 604/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij (UL L 167, 6.6.2014, str. 30).

2

(3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2218 z dne 20. novembra 2015 o postopku za izvzetje zaposlenih iz domneve, da pomembno vplivajo na profil tveganosti nadzorovane kreditne institucije (ECB/2015/38) (UL L 314, 1.12.2015, str. 66).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES ter razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/923 z dne 25. marca 2021 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki določajo merila za opredelitev vodstvene odgovornosti, kontrolnih funkcij, pomembnih poslovnih enot in pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote ter merila za opredelitev zaposlenih ali kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije kot dejavnosti zaposlenih ali kategorij zaposlenih iz člena 92(3) Direktive (UL L 203, 9.6.2021, str. 1).

5

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/123 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/123

---

SKLEP št. 72/2020 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE
  ,

z dne 8. februarja 2022

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/369]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ter zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.
  Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, 2. februarja 2022

V imenu Evropske unije

Lucian CERNAT

Podpisano v Bruslju, 8. februarja 2022

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost

| EKTOS Testing & Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S) |
| --- |
| Peter Bangs Vej 17 |
| 7600 Struer |
| DANSKA |

EKTOS Testing & Reliability Services A/S (IKTOS TRS A/S)

Peter Bangs Vej 17

7600 Struer

DANSKA

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/125 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/125

---

SKLEP št. 73/2021 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE
  ,

z dne 8. februarja 2022

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/370]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ter zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se dodata na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organov za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.
  Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, 2. februarja 2022

V imenu Evropske unije

Lucian CERNAT

Podpisano v Bruslju, 8. februarja 2022

---

Dodatek A

Organa ES za ugotavljanje skladnosti, dodana na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost

| IBL-Lab GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| NEMČIJA |

IBL-Lab GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

NEMČIJA

| C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto |
| --- |
| Corso Spagna 12, |
| 35127 Padova |
| ITALIJA |

C.R.E.I. Ven S.c.r.a.l. Centro Ricerca Elettronica Industriale del Veneto

Corso Spagna 12,

35127 Padova

ITALIJA

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/127 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/127

---

SKLEP št. 74/2021 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE
  ,

z dne 8. februarja 2022

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za telekomunikacijsko opremo [2022/371]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ter zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENILA:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za telekomunikacijsko opremo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.
  Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, 2. februarja 2020

V imenu Evropske unije

Lucian CERNAT

Podpisano v Bruslju, 8. februarja 2022

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za telekomunikacijsko opremo

| KL-Certification GmbH |
| --- |
| Heinrich-Hertz-Allee 7 |
| 66386 St. Ingbert |
| NEMČIJA |

KL-Certification GmbH

Heinrich-Hertz-Allee 7

66386 St. Ingbert

NEMČIJA

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/129 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/129

---

SKLEP št. 75/2021 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE,

z dne 8. februarja 2022

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/372]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ter zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.
  Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, 2. februarja 2022

V imenu Evropske unije

Lucian CERNAT

Podpisano v Bruslju, 8. februarja 2022

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost

| Ademco CZ s.r.o. |
| --- |
| Turanka 1236/96 |
| Slatina |
| 627 00 Brno |
| ČEŠKA |

Ademco CZ s.r.o.

Turanka 1236/96

Slatina

627 00 Brno

ČEŠKA

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/131 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/131

---

SKLEP št. 76/2021 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE

z dne 8. februarja 2022

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/373]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ter zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.
  Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, 2. februarja 2022

V imenu Evropske unije

Lucian CERNAT

Podpisano v Bruslju, 8. februarja 2022

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost

| TÜV Italia Srl |
| --- |
| Gruppo TÜV SÜD |
| Via Bradizzo 123/125 |
| 10088 Volpiano (TO) |
| ITALIJA |

TÜV Italia Srl

Gruppo TÜV SÜD

Via Bradizzo 123/125

10088 Volpiano (TO)

ITALIJA

---

| 4.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 69/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 69/133

---

SKLEP št. 77/2022 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE,

z dne 8. februarja 2022

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v Področni prilogi za elektromagnetno združljivost [2022/374]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike ter zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje.
  Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, 2. februarja 2022

V imenu Evropske unije

Lucian CERNAT

Podpisano v Bruslju, 8. februarja 2022

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V Področne priloge za elektromagnetno združljivost

| Kiwa Creiven Srl |
| --- |
| Corso Spagna 12 |
| 35127 Padova |
| ITALIJA |

Kiwa Creiven Srl

Corso Spagna 12

35127 Padova

ITALIJA

---