# Europeiska unionens L 64/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 64 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången2 mars 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 64

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången2 mars 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/347 av den 1 mars 2022 om godkännande av eterisk petitgrain bigarade-olja som fodertillsats för vissa djurarter (
  1
  ) | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2022/348 av den 17 juni 2021 OM DE ÅTGÄRDER SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (f.d. 2011/NN) som Italien och regionen Toscana har genomfört till förmån för Toremar och förvärvaren av detta företag, Moby
  (delgivet med nr C(2022) 4271)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/349 av den 28 februari 2022 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 om nödåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2022)1342)

   (
  1
  ) | 60 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/347 av den 1 mars 2022 om godkännande av eterisk petitgrain bigarade-olja som fodertillsats för vissa djurarter (
  1
  )

1

1

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2022/348 av den 17 juni 2021 OM DE ÅTGÄRDER SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (f.d. 2011/NN) som Italien och regionen Toscana har genomfört till förmån för Toremar och förvärvaren av detta företag, Moby
  (delgivet med nr C(2022) 4271)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2022) 4271)

1

6

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/349 av den 28 februari 2022 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 om nödåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater
  (delgivet med nr C(2022)1342)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2022)1342)

1

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/347

av den 1 mars 2022

om godkännande av eterisk petitgrain bigarade-olja som fodertillsats för vissa djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10.2 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10.2 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Eterisk petitgrain bigarade-olja har godkänts utan tidsbegränsning som fodertillsats för alla djurarter i enlighet med direktiv 70/524/EEG. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Eterisk petitgrain bigarade-olja har godkänts utan tidsbegränsning som fodertillsats för alla djurarter i enlighet med direktiv 70/524/EEG. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av eterisk petitgrain bigarade-olja som fodertillsats för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av eterisk petitgrain bigarade-olja som fodertillsats för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning.

| (4) | Sökanden begärde att eterisk petitgrain bigarade-olja skulle godkännas också för användning i dricksvatten. Förordning (EG) nr 1831/2003 medger emellertid inte godkännande av aromämnen för användning i dricksvatten. Därför bör användningen av eterisk petitgrain bigarade-olja inte tillåtas i dricksvatten. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden begärde att eterisk petitgrain bigarade-olja skulle godkännas också för användning i dricksvatten. Förordning (EG) nr 1831/2003 medger emellertid inte godkännande av aromämnen för användning i dricksvatten. Därför bör användningen av eterisk petitgrain bigarade-olja inte tillåtas i dricksvatten.

| (5) | Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”aromämnen”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”aromämnen”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (3) att eterisk petitgrain bigarade-olja under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller konsumenters hälsa eller på miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att eterisk petitgrain bigarade-olja bör betraktas som irriterande för hud och ögon samt som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (3) att eterisk petitgrain bigarade-olja under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller konsumenters hälsa eller på miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att eterisk petitgrain bigarade-olja bör betraktas som irriterande för hud och ögon samt som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen.

| (7) | Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att det inte krävs någon ytterligare dokumentation om effektiviteten eftersom eterisk petitgrain bigarade-olja används i livsmedel som aromämne och dess funktion i stort sett är densamma i foder som i livsmedel. Den bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(7)

Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att det inte krävs någon ytterligare dokumentation om effektiviteten eftersom eterisk petitgrain bigarade-olja används i livsmedel som aromämne och dess funktion i stort sett är densamma i foder som i livsmedel. Den bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (8) | Bedömningen av eterisk petitgrain bigarade-olja visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bedömningen av eterisk petitgrain bigarade-olja visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (9) | Det bör fastställas vissa villkor för att möjliggöra bättre kontroll. Framför allt bör en rekommenderad halt anges på etiketten till fodertillsatsen. Om halten överskrids bör viss information anges på etiketten till förblandningar. |
| --- | --- |

(9)

Det bör fastställas vissa villkor för att möjliggöra bättre kontroll. Framför allt bör en rekommenderad halt anges på etiketten till fodertillsatsen. Om halten överskrids bör viss information anges på etiketten till förblandningar.

| (10) | Det faktum att eterisk petitgrain bigarade-olja inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten. |
| --- | --- |

(10)

Det faktum att eterisk petitgrain bigarade-olja inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten.

| (11) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av det berörda ämnet, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av det berörda ämnet, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det ämne i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”aromämnen” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

1.   Det i bilaga I angivna ämnet och de förblandningar innehållande detta ämne som har framställts och märkts före den 22 September 2022 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 22 mars 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

2.   Foderblandningar och foderråvaror innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 22 mars 2023 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 22 mars 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för livsmedelsproducerande djur.

3.   Foderblandningar och foderråvaror innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 22 mars 2024 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 22 mars 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för icke livsmedelsproducerande djur.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 mars 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser(EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6624.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: organoleptiska tillsatser.


  Funktionell grupp: aromämnen. |
| 2b136-eo | – | Eterisk petitgrain bigarade-olja | Tillsatsens sammansättning

  Eterisk petitgrain bigarade-olja som erhålls från bladen av Citrus aurantium L.
  Flytande form

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Eterisk petitgrain bigarade-olja som erhålls genom ångdestillation av bladen av Citrus aurantium L. enligt Europarådets definition (1)

  Linalylacetat: 40–72 %
  Linalool: 10–32 %
  α-Terpineol: 1–7 %
  D-Limonen: 1–6 %
  Geranylacetat: 1,5–5,5 %
  Geraniol: 1–4 %
  CAS-nr: 8014-17-3
  Einecs-nr: 283-881-6
  Fema-nr: 2855
  CoE-nr: 136

  Analysmetod
   (2)

  Bestämning av de fytokemiska markörerna linalylacetat och linalool i fodertillsatsen (petitgrain bigarade-olja) eller i en blandning av aromämnen:






  — | Gaskromatografi med flamjonisationsdetektion (GC-FID) (enligt ISO 8901). |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: organoleptiska tillsatser.

Funktionell grupp: aromämnen.

2b136-eo

–

Eterisk petitgrain bigarade-olja

Tillsatsens sammansättning

Eterisk petitgrain bigarade-olja som erhålls från bladen av Citrus aurantium L.

Flytande form

Beskrivning av den aktiva substansen

Eterisk petitgrain bigarade-olja som erhålls genom ångdestillation av bladen av Citrus aurantium L. enligt Europarådets definition (1)

Linalylacetat: 40–72 %

Linalool: 10–32 %

α-Terpineol: 1–7 %

D-Limonen: 1–6 %

Geranylacetat: 1,5–5,5 %

Geraniol: 1–4 %

CAS-nr: 8014-17-3

Einecs-nr: 283-881-6

Fema-nr: 2855

CoE-nr: 136

Analysmetod
   (2)

Bestämning av de fytokemiska markörerna linalylacetat och linalool i fodertillsatsen (petitgrain bigarade-olja) eller i en blandning av aromämnen:

—

Gaskromatografi med flamjonisationsdetektion (GC-FID) (enligt ISO 8901).

Slaktkycklingar

Värphöns

Slaktkalkoner

Slaktsvin

Smågrisar

Lakterande suggor

Kalvar

Mjölkkor

Slaktnöt

Får/getter

Hästar

Kaniner

Laxfiskar

Hundar

Katter

Akvariefiskar

–

–

–

| 1. | Tillsatsen ska användas i foder som förblandning. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foder som förblandning.

| 2. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 3. | Ange följande på tillsatsens etikett:
  ”Rekommenderad högsta halt aktiv substans per kg helfoder med en vattenhalt på 12 %:






  — | Slaktkycklingar: 10 mg. |
| --- | --- | --- |

3.

Ange följande på tillsatsens etikett:

”Rekommenderad högsta halt aktiv substans per kg helfoder med en vattenhalt på 12 %:

—

Slaktkycklingar: 10 mg.

| — | Värphöns: 14 mg. |
| --- | --- |

—

Värphöns: 14 mg.

| — | Slaktkalkoner: 13 mg. |
| --- | --- |

—

Slaktkalkoner: 13 mg.

| — | Slaktsvin: 20 mg. |
| --- | --- |

—

Slaktsvin: 20 mg.

| — | Smågrisar: 17 mg. |
| --- | --- |

—

Smågrisar: 17 mg.

| — | Lakterande suggor: 25 mg. |
| --- | --- |

—

Lakterande suggor: 25 mg.

| — | Kalvar (mjölkersättning): 43 mg. |
| --- | --- |

—

Kalvar (mjölkersättning): 43 mg.

| — | Slaktnöt, får, getter och hästar: 38 mg. |
| --- | --- |

—

Slaktnöt, får, getter och hästar: 38 mg.

| — | Mjölkkor: 24 mg. |
| --- | --- |

—

Mjölkkor: 24 mg.

| — | Kaniner: 15 mg. |
| --- | --- |

—

Kaniner: 15 mg.

| — | Laxfiskar: 42 mg. |
| --- | --- |

—

Laxfiskar: 42 mg.

| — | Hundar: 44 mg. |
| --- | --- |

—

Hundar: 44 mg.

| — | Katter: 8 mg. |
| --- | --- |

—

Katter: 8 mg.

| — | Akvariefiskar: 125 mg.” |
| --- | --- |

—

Akvariefiskar: 125 mg.”

| 4. | Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på förblandningens etikett om den halt som anges på förblandningens etikett skulle resultera i att den halt som avses i punkt 3 överskrids. |
| --- | --- |

4.

Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på förblandningens etikett om den halt som anges på förblandningens etikett skulle resultera i att den halt som avses i punkt 3 överskrids.

| 5. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

5.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

den 22 mars 2032

---

(1)  
  ”Natural sources of flavourings - Report No. 2” (2007).

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

BESLUT

| 2.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/6

---

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Förfarande | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Bakgrund och beskrivning av de åtgärder som har granskats | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Allmän ram | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | De ursprungliga avtalen | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Förlängningen av de ursprungliga avtalen | 12 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Privatiseringen av Toremar och ingåendet av det nya avtalet om allmän trafik | 13 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Åtgärder som omfattas av 2011 och 2012 års beslut | 13 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Detaljerad beskrivning av de åtgärder som omfattas av detta beslut | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.1.1 | Den allmänna trafikplikten | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1

| 2.3.1.2 | Budget och varaktighet | 14 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2

| 2.3.2 | Privatiseringen av Toremar | 16 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.2.1 | Försäljningsförfarande och slutlig tilldelning | 17 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1

| 2.3.2.2 | Försäljningsavtalet | 17 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2

| 2.3.2.3 | Förfaranden på nationell nivå | 18 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.3

| 2.3.3 | Det nya trafikavtalet mellan regionen Toscana och Moby/Toremar | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.3.3.1 | Stödmottagaren | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.1

| 2.3.3.2 | Linjer | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.2

| 2.3.3.3 | Varaktighet | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.3

| 2.3.3.4 | Den allmänna trafikplikten | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.4

| 2.3.3.5 | Bestämmelser om ersättning och slutlig tilldelning | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.5

| 2.3.4 | Förtöjningsprioriteringen | 20 |
| --- | --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Åtgärder som fastställs i 2010 års lag | 21 |
| --- | --- | --- |

2.3.5

| 2.4 | Överträdelseförfarande nr 2007/4609 | 21 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | Skälen för att inleda och utvidga förfarandet | 23 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Uppfyllande av Altmarkkriterierna och förekomst av stöd | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Förenlighet | 23 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Privatiseringen av Toremar | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det nya avtalet om allmän trafik mellan regionen Toscana och Moby/Toremar | 24 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Uppfyllande av Altmarkkriterierna och förekomst av stöd | 24 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Förenlighet | 25 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Förtöjningsprioriteringen | 25 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Åtgärder som fastställs i 2010 års lag | 25 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 4. | Synpunkter från Italien | 25 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Om den allmänna trafikplikten och konkurrensmiljön | 25 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Privatiseringen av Toremar | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Toremars försäljningspris | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Om förfarandets transparenta och icke-diskriminerande karaktär | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med Altmarkkriterierna | 26 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Om den kapitalavkastning på 9,95 % som användes för 2010 och den riskpremie på 6,5 % som fastställs i Cipe-direktivet från och med 2010 | 27 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Om förtöjningsprioriteringen | 27 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Om de åtgärder som fastställs i 2010 års lag | 28 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse | 28 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse | 29 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 5. | Synpunkter från Moby/Toremar | 29 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Om den allmänna trafikplikten och konkurrensmiljön | 29 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Privatiseringen av Toremar | 29 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Om det pris som har betalats för Toremars aktier | 29 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Om förfarandets transparenta och icke-diskriminerande karaktär och kombinationen av Toremars tillgångar med ett nytt avtal om allmän trafik | 29 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | Om förenligheten av det nya avtalet om allmän trafik med Altmarkkriterierna | 30 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Om förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien | 30 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 6. | Bedömning | 31 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Förekomst av stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.1.1 | Statliga medel | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Selektivitet | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Ekonomisk fördel | 31 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.1.4 | Påverkan på konkurrens och handel | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.4

| 6.1.1.5 | Slutsats | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.5

| 6.1.1.6 | Nytt eller befintligt stöd | 33 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.6

| 6.1.2 | Tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren till Moby/Toremar | 34 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.1.2.1 | Altmark 1 | 34 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.1

| 6.1.2.2 | Altmark 2 | 40 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.2

| 6.1.2.3 | Altmark 3 | 40 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.3

| 6.1.2.4 | Altmark 4 | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.4

| 6.1.2.5 | Slutsats | 48 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.5

| 6.1.3 | Åtgärder som fastställs i 2010 års lag | 48 |
| --- | --- | --- |

6.1.3

| 6.1.3.1 | Möjligheten att för likviditetsändamål utnyttja medel för upprustning av fartyg | 48 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.1

| 6.1.3.2 | Skattebefrielser i samband med privatiseringsprocessen | 49 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.2

| 6.1.3.3 | Möjligheten att utnyttja medel från FAS för att täcka likviditetsbehov | 49 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.3

| 6.1.4 | Slutsats om förekomsten av stöd | 50 |
| --- | --- | --- |

6.1.4

| 6.2 | Stödets laglighet | 50 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Stödets förenlighet | 50 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien | 50 |
| --- | --- | --- |

6.3.1

| 6.3.1.1 | Tillämpliga bestämmelser | 50 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.1

| 6.3.1.2 | Tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106 i EUF-fördraget | 52 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2

| 6.3.1.3 | Behovet av ett beslut om tilldelning där skyldigheterna i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster och metoderna för beräkning av ersättning definieras | 54 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3

| 6.3.1.4 | Uppgiftens varaktighet | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.4

| 6.3.1.5 | Förenlighet med direktiv 2006/111/EG | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5

| 6.3.1.6 | Ersättningens storlek | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.6

| 6.3.1.7 | Förtöjningsprioriteringen | 57 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.7

| 6.3.1.8 | Slutsats | 58 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.8

| 6.3.2 | Slutsats om stödets förenlighet | 58 |
| --- | --- | --- |

6.3.2

| 7. | Slutsats | 58 |
| --- | --- | --- |

7.

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2022/348

av den 17 juni 2021

OM DE ÅTGÄRDER SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (f.d. 2011/NN) som Italien och regionen Toscana har genomfört till förmån för Toremar och förvärvaren av detta företag, Moby

(delgivet med nr C(2022) 4271)

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 23 mars 2009, den 9 december 2009, den 21 december 2009, den 6 januari 2010, den 27 september 2010 och den 12 oktober 2010 mottog kommissionen sex klagomål som rörde olika stödåtgärder som Italien vidtagit till förmån för företag i den tidigare Tirreniagruppen (2). Klagomålen rörde den ersättning för allmän trafikplikt som dessa företag beviljats efter det att de ursprungliga avtal om allmän trafik som ingåtts med Italien för perioden mellan januari 1989 och december 2008 hade löpt ut (de ursprungliga avtalen), andra stödåtgärder som vidtogs med stöd av ett antal rättsakter som antogs i samband med att företagen privatiserades, samt vissa frågor som rörde själva förfarandet för privatisering av Tirrenia di Navigazione SpA (Tirrenia) och Siremar – Sicilia Regionale Marittima SpA (Siremar). |
| --- | --- |

(1)

Den 23 mars 2009, den 9 december 2009, den 21 december 2009, den 6 januari 2010, den 27 september 2010 och den 12 oktober 2010 mottog kommissionen sex klagomål som rörde olika stödåtgärder som Italien vidtagit till förmån för företag i den tidigare Tirreniagruppen (2). Klagomålen rörde den ersättning för allmän trafikplikt som dessa företag beviljats efter det att de ursprungliga avtal om allmän trafik som ingåtts med Italien för perioden mellan januari 1989 och december 2008 hade löpt ut (de ursprungliga avtalen), andra stödåtgärder som vidtogs med stöd av ett antal rättsakter som antogs i samband med att företagen privatiserades, samt vissa frågor som rörde själva förfarandet för privatisering av Tirrenia di Navigazione SpA (Tirrenia) och Siremar – Sicilia Regionale Marittima SpA (Siremar).

2

de ursprungliga avtalen

Tirrenia

Siremar

| (2) | Den 1 december 2010 inkom de italienska myndigheterna med en anmälan till kommissionen gällande den ersättning som de hade betalat ut under 2009 och 2010 till Toscana Regionale Marittima SpA (Toremar). |
| --- | --- |

(2)

Den 1 december 2010 inkom de italienska myndigheterna med en anmälan till kommissionen gällande den ersättning som de hade betalat ut under 2009 och 2010 till Toscana Regionale Marittima SpA (Toremar).

(Toremar

| (3) | Den 5 oktober 2011 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet med avseende på olika åtgärder som Italien vidtagit till förmån för företag i den tidigare Tirreniagruppen (2011 års beslut). Granskningen rörde bland annat den ersättning som Toremar beviljats för att trafikera ett antal sjöförbindelser från och med den 1 januari 2009 och ett antal andra åtgärder som det företaget beviljats (se skäl 33). |
| --- | --- |

(3)

Den 5 oktober 2011 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet med avseende på olika åtgärder som Italien vidtagit till förmån för företag i den tidigare Tirreniagruppen (2011 års beslut). Granskningen rörde bland annat den ersättning som Toremar beviljats för att trafikera ett antal sjöförbindelser från och med den 1 januari 2009 och ett antal andra åtgärder som det företaget beviljats (se skäl 33).

2011 års beslut

| (4) | Beslutet från 2011 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga (3). |
| --- | --- |

(4)

Beslutet från 2011 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga (3).

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (5) | Genom en skrivelse av den 28 september 2011 hade de italienska myndigheterna redan informerat kommissionen om sin avsikt att privatisera de regionala företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar. Den 26 oktober 2011 översände kommissionen en begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna avseende privatiseringsförfarandet. Den 30 november 2011 besvarade de italienska myndigheterna kommissionens begäran om upplysningar av den 26 oktober 2011. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 28 september 2011 hade de italienska myndigheterna redan informerat kommissionen om sin avsikt att privatisera de regionala företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar. Den 26 oktober 2011 översände kommissionen en begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna avseende privatiseringsförfarandet. Den 30 november 2011 besvarade de italienska myndigheterna kommissionens begäran om upplysningar av den 26 oktober 2011.

| (6) | Den 15 november 2011 inkom de italienska myndigheterna med synpunkter på de åtgärder som omfattades av 2011 års beslut. |
| --- | --- |

(6)

Den 15 november 2011 inkom de italienska myndigheterna med synpunkter på de åtgärder som omfattades av 2011 års beslut.

| (7) | Genom ett faxmeddelande av den 28 februari 2012 inkom företaget Toscana di Navigazione S.r.l. med ett klagomål rörande påstått olagligt statligt stöd till följd av privatiseringen av Toremar och den ersättning som hade betalats till Moby SpA (Moby), Toremars utvalda köpare. Klaganden hävdar i synnerhet följande: i) Försäljningsförfarandet har medfört en fördel för Moby, ii) sammanslagningen mellan Toremar och Moby ger upphov till ett monopol på linjerna mellan Piombino och ön Elba, och iii) den ersättning som Moby beviljats för tillhandahållandet av allmännyttiga tjänsten under den tolvåriga löptiden för det nya avtalet om allmän trafik är oförenlig med den inre marknaden i den mån att klaganden redan tillhandahåller liknande tjänster på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(7)

Genom ett faxmeddelande av den 28 februari 2012 inkom företaget Toscana di Navigazione S.r.l. med ett klagomål rörande påstått olagligt statligt stöd till följd av privatiseringen av Toremar och den ersättning som hade betalats till Moby SpA (Moby), Toremars utvalda köpare. Klaganden hävdar i synnerhet följande: i) Försäljningsförfarandet har medfört en fördel för Moby, ii) sammanslagningen mellan Toremar och Moby ger upphov till ett monopol på linjerna mellan Piombino och ön Elba, och iii) den ersättning som Moby beviljats för tillhandahållandet av allmännyttiga tjänsten under den tolvåriga löptiden för det nya avtalet om allmän trafik är oförenlig med den inre marknaden i den mån att klaganden redan tillhandahåller liknande tjänster på marknadsvillkor.

Moby

| (8) | Genom en skrivelse av den 19 juli 2012 inkom de italienska myndigheterna med ytterligare upplysningar om privatiseringen av de regionala företagen i den tidigare Tirreniagruppen, däribland Toremar. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 19 juli 2012 inkom de italienska myndigheterna med ytterligare upplysningar om privatiseringen av de regionala företagen i den tidigare Tirreniagruppen, däribland Toremar.

| (9) | Den 7 november 2012 utvidgade kommissionen granskningsförfarandet bland annat med avseende på vissa ytterligare stödåtgärder som regionen Toscana hade beviljat Toremar i fråga om den statliga ersättning som Toremar beviljats enligt det nya avtalet om allmän trafik. En ändrad version av det beslutet antogs av kommissionen den 19 december 2012 (2012 års beslut). |
| --- | --- |

(9)

Den 7 november 2012 utvidgade kommissionen granskningsförfarandet bland annat med avseende på vissa ytterligare stödåtgärder som regionen Toscana hade beviljat Toremar i fråga om den statliga ersättning som Toremar beviljats enligt det nya avtalet om allmän trafik. En ändrad version av det beslutet antogs av kommissionen den 19 december 2012 (2012 års beslut).

2012 års beslut

| (10) | Beslutet från 2012 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga (4). |
| --- | --- |

(10)

Beslutet från 2012 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga (4).

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (11) | Den 11 december 2012 inkom de italienska myndigheterna med sina synpunkter och den 22 april 2013 mottog kommissionen synpunkter från Toremar och dess köpare, Moby. |
| --- | --- |

(11)

Den 11 december 2012 inkom de italienska myndigheterna med sina synpunkter och den 22 april 2013 mottog kommissionen synpunkter från Toremar och dess köpare, Moby.

| (12) | Genom sitt beslut av den 22 januari 2014(2014 års beslut) (5) avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende de olika åtgärder som regionen Sardinien vidtagit till förmån för Saremar. Det överklagande som Saremar och regionen ingav mot beslutet ogillades av tribunalen 2017 (6). |
| --- | --- |

(12)

Genom sitt beslut av den 22 januari 2014(2014 års beslut) (5) avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende de olika åtgärder som regionen Sardinien vidtagit till förmån för Saremar. Det överklagande som Saremar och regionen ingav mot beslutet ogillades av tribunalen 2017 (6).

(2014 års beslut

5

6

| (13) | Den 25 januari 2018, den 29 mars 2018, den 31 augusti 2018, den 12 februari 2019, den 5, 14 och 17 februari 2020 och den 12 oktober 2020 begärde kommissionen kompletterande upplysningar från Italien. Italien inkom med dessa upplysningar den 26 april 2018, den 31 maj 2018, den 2 november 2018, den 11 december 2018, den 8 april 2019, den 16 och 28 oktober 2019, den 7, 16 och 23 februari 2020, den 21 april 2020, den 9 november 2020 och den 1 och den 10 december 2020. |
| --- | --- |

(13)

Den 25 januari 2018, den 29 mars 2018, den 31 augusti 2018, den 12 februari 2019, den 5, 14 och 17 februari 2020 och den 12 oktober 2020 begärde kommissionen kompletterande upplysningar från Italien. Italien inkom med dessa upplysningar den 26 april 2018, den 31 maj 2018, den 2 november 2018, den 11 december 2018, den 8 april 2019, den 16 och 28 oktober 2019, den 7, 16 och 23 februari 2020, den 21 april 2020, den 9 november 2020 och den 1 och den 10 december 2020.

| (14) | Detta beslut omfattar endast det eventuella stöd till förmån för Toremar som anges i skäl 2.3. Alla återstående åtgärder som omfattas av 2011 och 2012 års beslut granskas separat inom ramen för ärendena SA.32014, SA.32015 och SA.32016 och omfattas därför inte av detta beslut. Dessa återstående åtgärder avser andra företag i den tidigare Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(14)

Detta beslut omfattar endast det eventuella stöd till förmån för Toremar som anges i skäl 2.3. Alla återstående åtgärder som omfattas av 2011 och 2012 års beslut granskas separat inom ramen för ärendena SA.32014, SA.32015 och SA.32016 och omfattas därför inte av detta beslut. Dessa återstående åtgärder avser andra företag i den tidigare Tirreniagruppen.

2.   BAKGRUND OCH BESKRIVNING AV DE ÅTGÄRDER SOM HAR GRANSKATS

BAKGRUND OCH BESKRIVNING AV DE ÅTGÄRDER SOM HAR GRANSKATS

2.1   Allmän ram

Allmän ram

2.1.1   De ursprungliga avtalen

De ursprungliga avtalen

| (15) | Tirreniagruppen har traditionellt ägts av den italienska staten genom företaget Fintecna (7) och bestod ursprungligen av sex företag, nämligen Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar och Toremar. Dessa företag tillhandahöll sjötransporttjänster inom ramen för separata avtal om allmän trafik som ingicks med den italienska staten 1991 och som var i kraft under 20 år, mellan januari 1989 och december 2008 (de ursprungliga avtalen). Fintecna ägde 100 % av aktiekapitalet i Tirrenia, som i sin tur ägde de regionala företagen Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar och Toremar. Adriatica, som trafikerade ett antal linjer mellan Italien och Albanien/Kroatien/Grekland/Montenegro, slogs samman med Tirrenia 2004. |
| --- | --- |

(15)

Tirreniagruppen har traditionellt ägts av den italienska staten genom företaget Fintecna (7) och bestod ursprungligen av sex företag, nämligen Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar och Toremar. Dessa företag tillhandahöll sjötransporttjänster inom ramen för separata avtal om allmän trafik som ingicks med den italienska staten 1991 och som var i kraft under 20 år, mellan januari 1989 och december 2008 (de ursprungliga avtalen). Fintecna ägde 100 % av aktiekapitalet i Tirrenia, som i sin tur ägde de regionala företagen Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar och Toremar. Adriatica, som trafikerade ett antal linjer mellan Italien och Albanien/Kroatien/Grekland/Montenegro, slogs samman med Tirrenia 2004.

7

de ursprungliga avtalen

| (16) | Syftet med dessa ursprungliga avtal var att garantera regelbundna och pålitliga sjötransporttjänster mellan i första hand det italienska fastlandet och Sicilien, Sardinien och andra, mindre italienska öar. Italien beviljade i detta syfte ekonomiskt stöd i form av bidrag som betalades ut direkt till de enskilda företagen i Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(16)

Syftet med dessa ursprungliga avtal var att garantera regelbundna och pålitliga sjötransporttjänster mellan i första hand det italienska fastlandet och Sicilien, Sardinien och andra, mindre italienska öar. Italien beviljade i detta syfte ekonomiskt stöd i form av bidrag som betalades ut direkt till de enskilda företagen i Tirreniagruppen.

| (17) | Toremar trafikerade av hävd ett antal cabotagelinjer (8) mellan regionen Toscana och de mindre närliggande öarna. De exakta linjer som berörs beskrivs i skäl 38. |
| --- | --- |

(17)

Toremar trafikerade av hävd ett antal cabotagelinjer (8) mellan regionen Toscana och de mindre närliggande öarna. De exakta linjer som berörs beskrivs i skäl 38.

8

| (18) | Den 6 augusti 1999 beslutade kommissionen att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende det stöd som hade betalats ut på grundval av de ursprungliga avtalen till de sex företag som vid den tidpunkten utgjorde Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(18)

Den 6 augusti 1999 beslutade kommissionen att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende det stöd som hade betalats ut på grundval av de ursprungliga avtalen till de sex företag som vid den tidpunkten utgjorde Tirreniagruppen.

EUF-fördraget

| (19) | Under granskningsfasen begärde Italien att Tirreniagruppens ärende skulle delas upp så att ett slutligt beslut i första hand skulle kunna fattas avseende Tirrenia. Skälet till begäran var Italiens plan att privatisera gruppen och börja med just Tirrenia, och man ville därför påskynda förfarandet för det företaget. |
| --- | --- |

(19)

Under granskningsfasen begärde Italien att Tirreniagruppens ärende skulle delas upp så att ett slutligt beslut i första hand skulle kunna fattas avseende Tirrenia. Skälet till begäran var Italiens plan att privatisera gruppen och börja med just Tirrenia, och man ville därför påskynda förfarandet för det företaget.

| (20) | Kommissionen ansåg att den kunde bifalla Italiens begäran och avslutade genom kommissionens beslut 2001/851/EG det förfarande som inletts avseende det stöd som utbetalats till företaget Tirrenia (2001 års beslut) (9). Stödet förklarades förenligt med förbehåll för vissa åtaganden från Italiens sida. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen ansåg att den kunde bifalla Italiens begäran och avslutade genom kommissionens beslut 2001/851/EG det förfarande som inletts avseende det stöd som utbetalats till företaget Tirrenia (2001 års beslut) (9). Stödet förklarades förenligt med förbehåll för vissa åtaganden från Italiens sida.

2001 års beslut

9

| (21) | Genom kommissionens beslut 2005/163/EG (10) (2004 års beslut) förklarades den ersättning som Italien hade beviljat de andra företagen i Tirreniagruppen än Tirrenia delvis förenliga med den inre marknaden, men på villkor att Italien uppfyllde ett antal åtaganden, och delvis oförenliga med den inre marknaden. Beslutet grundades på redovisningsuppgifter för perioden 1992–2001 och innehöll vissa villkor som syftade till att säkerställa ersättningens förenlighet under hela löptiden för de ursprungliga avtalen. |
| --- | --- |

(21)

Genom kommissionens beslut 2005/163/EG (10) (2004 års beslut) förklarades den ersättning som Italien hade beviljat de andra företagen i Tirreniagruppen än Tirrenia delvis förenliga med den inre marknaden, men på villkor att Italien uppfyllde ett antal åtaganden, och delvis oförenliga med den inre marknaden. Beslutet grundades på redovisningsuppgifter för perioden 1992–2001 och innehöll vissa villkor som syftade till att säkerställa ersättningens förenlighet under hela löptiden för de ursprungliga avtalen.

10

2004 års beslut

| (22) | Genom tribunalens dom av den 4 mars 2009 i målen T-265/04, T-292/04 och T-504/04 (11)
  (2009 års dom) ogiltigförklarades 2004 års beslut. |
| --- | --- |

(22)

Genom tribunalens dom av den 4 mars 2009 i målen T-265/04, T-292/04 och T-504/04 (11)
  (2009 års dom) ogiltigförklarades 2004 års beslut.

11

(2009 års dom

| (23) | Genom kommissionens beslut (EU) 2020/1411 (12) avslutade kommissionen granskningen av de andra företagen i Tirreniagruppen än Tirrenia, inbegripet Toremar, för perioden 1992–2008 (2020 års beslut om Tirreniagruppen). Kommissionen slog fast att det stöd som beviljats för tillhandahållande av sjötransporttjänster (cabotage) utgjorde befintligt stöd, medan det stöd som beviljats för tillhandahållande av internationella sjötransporttjänster var förenligt med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (13). |
| --- | --- |

(23)

Genom kommissionens beslut (EU) 2020/1411 (12) avslutade kommissionen granskningen av de andra företagen i Tirreniagruppen än Tirrenia, inbegripet Toremar, för perioden 1992–2008 (2020 års beslut om Tirreniagruppen). Kommissionen slog fast att det stöd som beviljats för tillhandahållande av sjötransporttjänster (cabotage) utgjorde befintligt stöd, medan det stöd som beviljats för tillhandahållande av internationella sjötransporttjänster var förenligt med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (13).

12

2020 års beslut om Tirreniagruppen

13

| (24) | Genom kommissionens beslut (EU) 2020/1412 (14) avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende de åtgärder som Tirrenia och dess förvärvare CIN beviljats för perioden 2009–2020. |
| --- | --- |

(24)

Genom kommissionens beslut (EU) 2020/1412 (14) avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende de åtgärder som Tirrenia och dess förvärvare CIN beviljats för perioden 2009–2020.

14

2.1.2   Förlängningen av de ursprungliga avtalen

Förlängningen av de ursprungliga avtalen

| (25) | Genom artikel 26 i lagdekret nr 207 av den 30 december 2008, omvandlat till lag nr 14 av den 27 februari 2009, fastställdes att de ursprungliga avtalen (inklusive det som avsåg Toremar), som ursprungligen löpte ut den 31 december 2008, skulle förlängas ett år till den 31 december 2009. |
| --- | --- |

(25)

Genom artikel 26 i lagdekret nr 207 av den 30 december 2008, omvandlat till lag nr 14 av den 27 februari 2009, fastställdes att de ursprungliga avtalen (inklusive det som avsåg Toremar), som ursprungligen löpte ut den 31 december 2008, skulle förlängas ett år till den 31 december 2009.

| (26) | Mot bakgrund av privatiseringen av företagen i Tirreniagruppen fastställdes genom artikel 19ter i lagdekret nr 135 av den 25 september 2009, omvandlat till lag nr 166 av den 20 november 20.09.2009års lag), att aktieinnehavet i de regionala företagen (med undantag för Siremar) skulle överföras från moderbolaget Tirrenia utan att någon ersättning betalades enligt följande:






  a) | Caremar skulle till att börja med överföras till regionen Kampanien. Regionen Kampanien skulle därefter enligt fortlevnadsprincipen överföra Caremars verksamhet avseende trafiken på förbindelserna med Pontinska öarna till regionen Lazio som en självständig verksamhet under namnet Laziomar (15). |
| --- | --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av privatiseringen av företagen i Tirreniagruppen fastställdes genom artikel 19ter i lagdekret nr 135 av den 25 september 2009, omvandlat till lag nr 166 av den 20 november 20.09.2009års lag), att aktieinnehavet i de regionala företagen (med undantag för Siremar) skulle överföras från moderbolaget Tirrenia utan att någon ersättning betalades enligt följande:

års lag

a)

Caremar skulle till att börja med överföras till regionen Kampanien. Regionen Kampanien skulle därefter enligt fortlevnadsprincipen överföra Caremars verksamhet avseende trafiken på förbindelserna med Pontinska öarna till regionen Lazio som en självständig verksamhet under namnet Laziomar (15).

15

| b) | Saremar skulle överföras till regionen Sardinien. och |
| --- | --- |

b)

Saremar skulle överföras till regionen Sardinien. och

| c) | Toremar skulle överföras till regionen Toscana. |
| --- | --- |

c)

Toremar skulle överföras till regionen Toscana.

| (27) | I 2009 års lag fastställdes också att nya avtal skulle ingås mellan Italien och Tirrenia och Siremar senast den 31 december 2009. På samma sätt skulle nya förslag till avtal om allmän trafik för den regionala trafiken tas fram mellan de regionala myndigheterna i Sardinien och Toscana och Saremar och Toremar senast den 31 december 2009, och mellan regionerna Kampanien och Lazio och Caremar och Laziomar senast den 28 februari 2010. Förslagen till de nya avtalen/avtalen om allmän trafik skulle bli föremål för ett anbudsförfarande tillsammans med företagen själva och ingås med köparna när privatiseringen av respektive företag hade slutförts. (16) |
| --- | --- |

(27)

I 2009 års lag fastställdes också att nya avtal skulle ingås mellan Italien och Tirrenia och Siremar senast den 31 december 2009. På samma sätt skulle nya förslag till avtal om allmän trafik för den regionala trafiken tas fram mellan de regionala myndigheterna i Sardinien och Toscana och Saremar och Toremar senast den 31 december 2009, och mellan regionerna Kampanien och Lazio och Caremar och Laziomar senast den 28 februari 2010. Förslagen till de nya avtalen/avtalen om allmän trafik skulle bli föremål för ett anbudsförfarande tillsammans med företagen själva och ingås med köparna när privatiseringen av respektive företag hade slutförts. (16)

16

| (28) | För detta ändamål föreskrev 2009 års lag en ytterligare förlängning av de ursprungliga avtalen (inklusive det som avsåg Toremar) från den 1 januari 2010 till den 30 september 2010. |
| --- | --- |

(28)

För detta ändamål föreskrev 2009 års lag en ytterligare förlängning av de ursprungliga avtalen (inklusive det som avsåg Toremar) från den 1 januari 2010 till den 30 september 2010.

| (29) | I 2009 års lag fastställdes även ett tak för den årliga ersättningen för trafiken från och med 2010 (inom ramen för förlängningen av de ursprungliga avtalen och inom ramen för de nya avtalen och avtalen om allmän trafik) som uppgick till totalt 184 942 251 euro, fördelat enligt följande:







  Företag | Högsta årliga ersättning |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 euro |
| Siremar | 55 694 895 euro |
| Saremar | 13 686 441 euro |
| Toremar | 13 005 441 euro |
| Caremar | 29 869 832 euro (17) |

(29)

I 2009 års lag fastställdes även ett tak för den årliga ersättningen för trafiken från och med 2010 (inom ramen för förlängningen av de ursprungliga avtalen och inom ramen för de nya avtalen och avtalen om allmän trafik) som uppgick till totalt 184 942 251 euro, fördelat enligt följande:

Företag

Företag

Högsta årliga ersättning

Högsta årliga ersättning

Tirrenia

72 685 642 euro

Siremar

55 694 895 euro

Saremar

13 686 441 euro

Toremar

13 005 441 euro

Caremar

29 869 832 euro (17)

17

Tabell 1 – Ersättningstak från och med 2010

Tabell 1 – Ersättningstak från och med 2010

| (30) | Genom artikel 1 i lag nr 163 av den 1 oktober 2010 om omvandling av dekret nr 125 av den 5 augusti 2010(2010 års lag) fastställdes ytterligare en förlängning av de ursprungliga avtalen (inklusive det som avsåg Toremar) från den 1 oktober 2010 fram till avslutandet av privatiseringsprocessen för Tirrenia och Siremar, vilket skedde den 19 juli 2012 respektive den 31 juli 2012. |
| --- | --- |

(30)

Genom artikel 1 i lag nr 163 av den 1 oktober 2010 om omvandling av dekret nr 125 av den 5 augusti 2010(2010 års lag) fastställdes ytterligare en förlängning av de ursprungliga avtalen (inklusive det som avsåg Toremar) från den 1 oktober 2010 fram till avslutandet av privatiseringsprocessen för Tirrenia och Siremar, vilket skedde den 19 juli 2012 respektive den 31 juli 2012.

(2010 års lag

2.1.3   Privatiseringen av Toremar och ingåendet av det nya avtalet om allmän trafik

Privatiseringen av Toremar och ingåendet av det nya avtalet om allmän trafik

| (31) | I januari 2010 inleddes ett anbudsförfarande (se avsnitt 2.3.2) för att hitta en köpare för Toremar i kombination med det nya trafikavtalet om tillhandahållande av sjötransporttjänster under en period av tolv år i utbyte mot ersättning för allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(31)

I januari 2010 inleddes ett anbudsförfarande (se avsnitt 2.3.2) för att hitta en köpare för Toremar i kombination med det nya trafikavtalet om tillhandahållande av sjötransporttjänster under en period av tolv år i utbyte mot ersättning för allmän trafikplikt.

| (32) | Efter att ha lagt det vinnande anbudet i anbudsförfarandet blev Moby ny ägare av Toremar. Försäljningsavtalet mellan regionen Toscana och Moby undertecknades den 2 januari 2012. Samma dag undertecknade parterna (inbegripet Toremar) det nya trafikavtalet om tillhandahållande av sjötransporttjänster. På grundval av detta överfördes ägandet av alla aktier i Toremar från regionen Toscana till Moby den 2 januari 2012. |
| --- | --- |

(32)

Efter att ha lagt det vinnande anbudet i anbudsförfarandet blev Moby ny ägare av Toremar. Försäljningsavtalet mellan regionen Toscana och Moby undertecknades den 2 januari 2012. Samma dag undertecknade parterna (inbegripet Toremar) det nya trafikavtalet om tillhandahållande av sjötransporttjänster. På grundval av detta överfördes ägandet av alla aktier i Toremar från regionen Toscana till Moby den 2 januari 2012.

2.2   Åtgärder som omfattas av 2011 och 2012 års beslut

Åtgärder som omfattas av 2011 och 2012 års beslut

| (33) | Följande åtgärder bedömdes i det formella granskningsförfarande som inleddes genom 2011 och 2012 års beslut:






  a) | Ersättningen för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom ramen för förlängningen av de ursprungliga avtalen (åtgärd 1). |
| --- | --- | --- |

(33)

Följande åtgärder bedömdes i det formella granskningsförfarande som inleddes genom 2011 och 2012 års beslut:

a)

Ersättningen för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom ramen för förlängningen av de ursprungliga avtalen (åtgärd 1).

åtgärd 1

| b) | Den olagliga förlängningen av undsättningsstöd av Tirrenia och Siremar (åtgärd 2). |
| --- | --- |

b)

Den olagliga förlängningen av undsättningsstöd av Tirrenia och Siremar (åtgärd 2).

åtgärd 2

| c) | Privatiseringen av företagen i den tidigare Tirreniagruppen (18) (åtgärd 3). |
| --- | --- |

c)

Privatiseringen av företagen i den tidigare Tirreniagruppen (18) (åtgärd 3).

18

åtgärd 3

| d) | Ersättningen för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt de framtida avtalen om allmän trafik (åtgärd 4). |
| --- | --- |

d)

Ersättningen för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt de framtida avtalen om allmän trafik (åtgärd 4).

åtgärd 4

| e) | Förtöjningsprioriteringen (åtgärd 5). |
| --- | --- |

e)

Förtöjningsprioriteringen (åtgärd 5).

(åtgärd 5

| f) | De åtgärder som fastställs i 2010 års lag om omvandling av lagdekret 125/2010 (åtgärd 6). |
| --- | --- |

f)

De åtgärder som fastställs i 2010 års lag om omvandling av lagdekret 125/2010 (åtgärd 6).

åtgärd 6

| g) | De ytterligare åtgärder som vidtagits av regionen Sardinien till förmån för Saremar (åtgärd 7). |
| --- | --- |

g)

De ytterligare åtgärder som vidtagits av regionen Sardinien till förmån för Saremar (åtgärd 7).

åtgärd 7

| (34) | Genom 2014 års beslut avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende de åtgärder som vidtagits av regionen Sardinien till förmån för Saremar (åtgärd 7 ovan) med undantag för en åtgärd (19). |
| --- | --- |

(34)

Genom 2014 års beslut avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende de åtgärder som vidtagits av regionen Sardinien till förmån för Saremar (åtgärd 7 ovan) med undantag för en åtgärd (19).

19

2.3   Detaljerad beskrivning av de åtgärder som omfattas av detta beslut

Detaljerad beskrivning av de åtgärder som omfattas av detta beslut

| (35) | Detta beslut omfattar endast åtgärderna 1, 3, 4, 5 och 6 i skäl 33 i den mån de berör Toremar och Moby. Åtgärderna beskrivs mer ingående i avsnitten nedan. |
| --- | --- |

(35)

Detta beslut omfattar endast åtgärderna 1, 3, 4, 5 och 6 i skäl 33 i den mån de berör Toremar och Moby. Åtgärderna beskrivs mer ingående i avsnitten nedan.

2.3.1   Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

2.3.1.1   Den allmänna trafikplikten

| (36) | I artikel 1 i det ursprungliga avtalet med Toremar föreskrivs femårsplaner som anger detaljerade uppgifter om de hamnar som ska trafikeras, de typer av fartyg som ska användas, turtätheten för trafiken och de priser som ska tas ut, |
| --- | --- |

(36)

I artikel 1 i det ursprungliga avtalet med Toremar föreskrivs femårsplaner som anger detaljerade uppgifter om de hamnar som ska trafikeras, de typer av fartyg som ska användas, turtätheten för trafiken och de priser som ska tas ut,

| (37) | Den första femårsplanen (perioden 1990–1994) för Toremar godkändes genom ett ministerdekret av den 29 maj 1990 och tillämpades retroaktivt från och med den 1 januari 1990. Den andra femårsplanen omfattade åren 1995–1999 och godkändes genom ett ministerdekret av den 14 maj 1996, med oförändrade linjer och turtäthet. En plan togs fram för perioderna 2000–2004 och 2005–2008 men godkändes aldrig formellt av de behöriga ministerierna. Regeringen har i stället fattat ad hoc-beslut för att bättre anpassa tjänsterna till de lokala behoven men utan att göra större ändringar i systemet för den allmänna trafiken. |
| --- | --- |

(37)

Den första femårsplanen (perioden 1990–1994) för Toremar godkändes genom ett ministerdekret av den 29 maj 1990 och tillämpades retroaktivt från och med den 1 januari 1990. Den andra femårsplanen omfattade åren 1995–1999 och godkändes genom ett ministerdekret av den 14 maj 1996, med oförändrade linjer och turtäthet. En plan togs fram för perioderna 2000–2004 och 2005–2008 men godkändes aldrig formellt av de behöriga ministerierna. Regeringen har i stället fattat ad hoc-beslut för att bättre anpassa tjänsterna till de lokala behoven men utan att göra större ändringar i systemet för den allmänna trafiken.

| (38) | På grundval av det ursprungliga avtalet, inklusive förlängningar enligt de rättsakter som anges i skälen 25–30, trafikerade Toremar följande linjer under året:






  — | På linjen Livorno–Gorgona–Capraia tillhandahöll Toremar persontrafik och kombinerad trafik (passagerare och fordon), med avgångar två gånger i veckan till ön Gorgona och dagliga avgångar till ön Capraia. En annan aktör, Piccola Società Cooperativa Marittima Ligure Tirrena A.R.L., hade också trafikerat linjen under juli och augusti med ett snabbgående fartyg som endast tog passagerare. Detta företag slutade dock att trafikera linjen 2010. |
| --- | --- | --- |

(38)

På grundval av det ursprungliga avtalet, inklusive förlängningar enligt de rättsakter som anges i skälen 25–30, trafikerade Toremar följande linjer under året:

—

På linjen Livorno–Gorgona–Capraia tillhandahöll Toremar persontrafik och kombinerad trafik (passagerare och fordon), med avgångar två gånger i veckan till ön Gorgona och dagliga avgångar till ön Capraia. En annan aktör, Piccola Società Cooperativa Marittima Ligure Tirrena A.R.L., hade också trafikerat linjen under juli och augusti med ett snabbgående fartyg som endast tog passagerare. Detta företag slutade dock att trafikera linjen 2010.

| — | På linjen Piombino–Portoferraio (ön Elba) tillhandahöll Toremar daglig kombinerad trafik. Moby har också konkurrerat på denna linje med täta kombinerade avgångar året runt, samt två nya aktörer, Blu Navy, som började trafikera linjen 2010 (från april till oktober), och Elba Ferries, som endast trafikerade linjen under sommarsäsongen. |
| --- | --- |

—

På linjen Piombino–Portoferraio (ön Elba) tillhandahöll Toremar daglig kombinerad trafik. Moby har också konkurrerat på denna linje med täta kombinerade avgångar året runt, samt två nya aktörer, Blu Navy, som började trafikera linjen 2010 (från april till oktober), och Elba Ferries, som endast trafikerade linjen under sommarsäsongen.

| — | På linjen Piombino–Cavo–Portoferraio (ön Elba) tillhandahöll Toremar den enda persontrafiktjänsten med ett snabbt bärplansfartyg. |
| --- | --- |

—

På linjen Piombino–Cavo–Portoferraio (ön Elba) tillhandahöll Toremar den enda persontrafiktjänsten med ett snabbt bärplansfartyg.

| — | På linjen Piombino–Rio Marina–Porto Azzurro–Pianosa (ön Elba) var Toremar den enda aktör som tillhandahöll daglig kombinerad trafik till hamnen Rio Marina och en tur gång i veckan till Pianosa. |
| --- | --- |

—

På linjen Piombino–Rio Marina–Porto Azzurro–Pianosa (ön Elba) var Toremar den enda aktör som tillhandahöll daglig kombinerad trafik till hamnen Rio Marina och en tur gång i veckan till Pianosa.

| — | På linjen Porto S. Stefano–ön Giglio tillhandahöll Toremar dagliga kombinerade avgångar året runt. Aktören Maregiglio trafikerade också linjen och tillhandahöll kombinerade avgångar under perioden april–november, med i genomsnitt två avgångar per dag under oktober och november och sex till åtta avgångar per dag mellan april och september. |
| --- | --- |

—

På linjen Porto S. Stefano–ön Giglio tillhandahöll Toremar dagliga kombinerade avgångar året runt. Aktören Maregiglio trafikerade också linjen och tillhandahöll kombinerade avgångar under perioden april–november, med i genomsnitt två avgångar per dag under oktober och november och sex till åtta avgångar per dag mellan april och september.

2.3.1.2   Budget och varaktighet

| (39) | Tabell 2 nedan visar der årliga ersättningsbelopp som Italien betalade till Toremar under perioden 2009–2011. |
| --- | --- |

(39)

Tabell 2 nedan visar der årliga ersättningsbelopp som Italien betalade till Toremar under perioden 2009–2011.

| (40) | Förutom detta hade regionen Toscana reserverat en ytterligare årsbudget på 3 000 000 euro som skulle betalas till Toremar efter det att företaget redovisat de faktiska intäkterna och kostnaderna under perioden 2010–2011. Under dessa år minskade antalet passagerare betydligt till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, samtidigt som bränslekostnaderna ökade. Enligt regionen Toscanas åsikt var den ersättning som betalades ut från den centrala statsbudgeten därför inte tillräcklig för att täcka hela kostnaden för den allmännyttiga tjänsten.









  År | Ersättning | Reserv | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 13 572 035 | | 13 572 035 |
| 2010 | 13 005 441 | 3 000 000 | 16 005 441 |
| 2011 | 13 005 441 | 3 000 000 | 16 005 441 |

(40)

Förutom detta hade regionen Toscana reserverat en ytterligare årsbudget på 3 000 000 euro som skulle betalas till Toremar efter det att företaget redovisat de faktiska intäkterna och kostnaderna under perioden 2010–2011. Under dessa år minskade antalet passagerare betydligt till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, samtidigt som bränslekostnaderna ökade. Enligt regionen Toscanas åsikt var den ersättning som betalades ut från den centrala statsbudgeten därför inte tillräcklig för att täcka hela kostnaden för den allmännyttiga tjänsten.

År

År

Ersättning

Ersättning

Reserv

Reserv

Totalt

Totalt

2009

13 572 035

13 572 035

2010

13 005 441

3 000 000

16 005 441

2011

13 005 441

3 000 000

16 005 441

Tabell 2 – Ersättning som beviljades för perioden 2009–2011 (euro)

Tabell 2 – Ersättning som beviljades för perioden 2009–2011 (euro)

| (41) | Enligt det ursprungliga avtalet skulle ersättningen för den allmänna trafikplikten betalas enligt följande: En första utbetalning i form av ett förskott, motsvarande 70 % av den ersättning som betalades ut föregående år, görs i mars varje år. En andra utbetalning sker i juni och motsvarar 20 % av ersättningen. Skillnaden mellan driftskostnaderna och driftsintäkterna under det innevarande året utgör avstämningsbeloppet, som betalas ut senast den 30 november. Om det visar sig att Toremar har erhållit en större summa än nettokostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna (intäkter minus bruttokostnader) är företaget enligt det ursprungliga avtalet skyldigt att återbetala skillnaden. (20)







  — | Ersättning som beviljades under 2009 |
| --- | --- | --- |

(41)

Enligt det ursprungliga avtalet skulle ersättningen för den allmänna trafikplikten betalas enligt följande: En första utbetalning i form av ett förskott, motsvarande 70 % av den ersättning som betalades ut föregående år, görs i mars varje år. En andra utbetalning sker i juni och motsvarar 20 % av ersättningen. Skillnaden mellan driftskostnaderna och driftsintäkterna under det innevarande året utgör avstämningsbeloppet, som betalas ut senast den 30 november. Om det visar sig att Toremar har erhållit en större summa än nettokostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna (intäkter minus bruttokostnader) är företaget enligt det ursprungliga avtalet skyldigt att återbetala skillnaden. (20)

20

—

Ersättning som beviljades under 2009

| (42) | I presidentdekret nr 501 av den 1 juni 1979 (presidentdekret nr 501/79) anges de olika parametrar (intäkter och kostnader) som ligger till grund för beräkningen av det stöd som betalas ut till operatörer som tillhandahåller allmän trafik inom sjöfartssektorn. Genom lag nr 856 av den 5 december 1986 (lag nr 856/86) infördes vissa förändringar av systemet för allmän trafikplikt inom sjöfartssektorn i Italien. För förbindelser med mindre och större öar ändrades kriterierna för beräkningen av ersättningen för allmän trafikplikt genom artikel 11 i denna lag. Stödet måste beräknas baserat på skillnaden mellan intäkterna från och kostnaderna för tjänsten med hänvisning till objektiva genomsnittsparametrar och måste innefatta en rimlig avkastning på investerat kapital. I artikel 11 anges också att avtalen om allmän trafik måste innehålla en förteckning över de subventionerade linjerna, turtätheten och vilka typer av fartyg som ska användas. Stödet måste godkännas av ansvariga ministrar. Principerna i presidentdekret nr 501/79 och lag nr 856/86 avspeglades i de ursprungliga avtalen. |
| --- | --- |

(42)

I presidentdekret nr 501 av den 1 juni 1979 (presidentdekret nr 501/79) anges de olika parametrar (intäkter och kostnader) som ligger till grund för beräkningen av det stöd som betalas ut till operatörer som tillhandahåller allmän trafik inom sjöfartssektorn. Genom lag nr 856 av den 5 december 1986 (lag nr 856/86) infördes vissa förändringar av systemet för allmän trafikplikt inom sjöfartssektorn i Italien. För förbindelser med mindre och större öar ändrades kriterierna för beräkningen av ersättningen för allmän trafikplikt genom artikel 11 i denna lag. Stödet måste beräknas baserat på skillnaden mellan intäkterna från och kostnaderna för tjänsten med hänvisning till objektiva genomsnittsparametrar och måste innefatta en rimlig avkastning på investerat kapital. I artikel 11 anges också att avtalen om allmän trafik måste innehålla en förteckning över de subventionerade linjerna, turtätheten och vilka typer av fartyg som ska användas. Stödet måste godkännas av ansvariga ministrar. Principerna i presidentdekret nr 501/79 och lag nr 856/86 avspeglades i de ursprungliga avtalen.

presidentdekret nr 501/79

lag nr 856/86

| (43) | Under 2009 beräknades ersättningen för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt den metod som fastställdes i det ursprungliga avtal som hade varit i kraft sedan 1991 och förlängdes efter det ursprungliga slutdatumet den 31 december 2008. Ersättningen motsvarade de ackumulerade nettoförlusterna från de tjänster som tillhandahållits inom ramen för den allmänna trafikplikten, med tillägg av ett varierande belopp motsvarande avkastningen på investerat kapital. |
| --- | --- |

(43)

Under 2009 beräknades ersättningen för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt den metod som fastställdes i det ursprungliga avtal som hade varit i kraft sedan 1991 och förlängdes efter det ursprungliga slutdatumet den 31 december 2008. Ersättningen motsvarade de ackumulerade nettoförlusterna från de tjänster som tillhandahållits inom ramen för den allmänna trafikplikten, med tillägg av ett varierande belopp motsvarande avkastningen på investerat kapital.

| (44) | De olika kostnadsfaktorer som skulle beaktas vid beräkningen av den ersättning som fastställts av de offentliga myndigheterna var följande: anskaffnings-, annonserings- och logikostnader, lastnings-, lossnings- och förflyttningskostnader, kostnader för administrativ personal på land, fartygens underhållskostnader, administrativa kostnader, försäkringskostnader, hyres- och leasingkostnader, bränsle, skatter och avskrivningar.






  — | Ersättning som beviljades under 2010 och 2011 samt från och med 2012 |
| --- | --- | --- |

(44)

De olika kostnadsfaktorer som skulle beaktas vid beräkningen av den ersättning som fastställts av de offentliga myndigheterna var följande: anskaffnings-, annonserings- och logikostnader, lastnings-, lossnings- och förflyttningskostnader, kostnader för administrativ personal på land, fartygens underhållskostnader, administrativa kostnader, försäkringskostnader, hyres- och leasingkostnader, bränsle, skatter och avskrivningar.

—

Ersättning som beviljades under 2010 och 2011 samt från och med 2012

| (45) | Från och med 2010 har ersättningen för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fastställts genom en ny metod enligt Cipes direktiv (21) av den 9 november 2007 med titeln ”Kriterier för att fastställa allmän trafikplikt och tariffdynamik inom kustfart av allmänt intresse” (Cipe-direktivet) (22). Enligt Cipe-direktivets ingress utfärdades direktivet till följd av privatiseringen av de statliga företag som bedriver sjötransporttjänster inom ramen för allmän trafikplikt (23). Bestämmelserna i Cipe-direktivet började tillämpas på de tjänster som tillhandahölls av företagen i Tirreniagruppen från och med 2010, det vill säga redan innan de nya avtalen om allmän trafik trädde i kraft efter privatiseringen av respektive företag. |
| --- | --- |

(45)

Från och med 2010 har ersättningen för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse fastställts genom en ny metod enligt Cipes direktiv (21) av den 9 november 2007 med titeln ”Kriterier för att fastställa allmän trafikplikt och tariffdynamik inom kustfart av allmänt intresse” (Cipe-direktivet) (22). Enligt Cipe-direktivets ingress utfärdades direktivet till följd av privatiseringen av de statliga företag som bedriver sjötransporttjänster inom ramen för allmän trafikplikt (23). Bestämmelserna i Cipe-direktivet började tillämpas på de tjänster som tillhandahölls av företagen i Tirreniagruppen från och med 2010, det vill säga redan innan de nya avtalen om allmän trafik trädde i kraft efter privatiseringen av respektive företag.

21

Cipe-direktivet

22

23

| (46) | Den metod som fastställs i Cipe-direktivet ger företag som bedriver allmän trafik inom sjöfartssektorn möjlighet till en lämplig avkastning. Kapitalavkastningen beräknas baserat på den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC). |
| --- | --- |

(46)

Den metod som fastställs i Cipe-direktivet ger företag som bedriver allmän trafik inom sjöfartssektorn möjlighet till en lämplig avkastning. Kapitalavkastningen beräknas baserat på den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC).

WACC

| (47) | Den nödvändiga avkastningen på eget kapital (24) beräknas med hjälp av prissättningsmodellen för kapitaltillgångar (CAPM). Enligt CAPM kan kostnaden för eget kapital beräknas som en funktion av i) den riskfria räntan, ii) betavärdet (en bedömning av företagets riskprofil i förhållande till aktiemarknaden), och iii) riskpremien på aktiemarknaden. |
| --- | --- |

(47)

Den nödvändiga avkastningen på eget kapital (24) beräknas med hjälp av prissättningsmodellen för kapitaltillgångar (CAPM). Enligt CAPM kan kostnaden för eget kapital beräknas som en funktion av i) den riskfria räntan, ii) betavärdet (en bedömning av företagets riskprofil i förhållande till aktiemarknaden), och iii) riskpremien på aktiemarknaden.

24

CAPM

| (48) | Kostnaden för eget kapital skulle beräknas genom att lägga till en extra riskpremie till avkastningen på riskfria tillgångar. Denna premie beräknas som marknadsriskpremien multiplicerad med dess betavärde, som är ett mått på risknivån för en viss tillgång i förhållande till marknaden. |
| --- | --- |

(48)

Kostnaden för eget kapital skulle beräknas genom att lägga till en extra riskpremie till avkastningen på riskfria tillgångar. Denna premie beräknas som marknadsriskpremien multiplicerad med dess betavärde, som är ett mått på risknivån för en viss tillgång i förhållande till marknaden.

| (49) | Enligt Cipe-direktivet motsvarar avkastningen på riskfria tillgångar den genomsnittliga bruttoavkastningen på tioåriga referensobligationer för den föregående tolvmånadersperiod för vilken uppgifter finns tillgängliga. |
| --- | --- |

(49)

Enligt Cipe-direktivet motsvarar avkastningen på riskfria tillgångar den genomsnittliga bruttoavkastningen på tioåriga referensobligationer för den föregående tolvmånadersperiod för vilken uppgifter finns tillgängliga.

| (50) | I Cipe-direktivet föreskrivs en marknadsriskpremie på 4 %. Om en tjänst tillhandahålls på icke-exklusiva villkor ska operatören dock ersättas för den högre risk som detta förväntas innebära genom ett tillägg av ytterligare 2,5 % till marknadsriskpremien. |
| --- | --- |

(50)

I Cipe-direktivet föreskrivs en marknadsriskpremie på 4 %. Om en tjänst tillhandahålls på icke-exklusiva villkor ska operatören dock ersättas för den högre risk som detta förväntas innebära genom ett tillägg av ytterligare 2,5 % till marknadsriskpremien.

| (51) | I praktiken kan den ersättning som betalas till Toremar emellertid inte överskrida det ersättningstak på 13 005 441 euro som anges i 2009 års lag (se skäl 29). Även om 2009 års lag fastställer ett tak för den årliga ersättning som betalas till alla företag inom Tirrenia för att tillhandahålla sjöfartstjänster inom ramen för allmän trafikplikt, innehåller Cipe-direktivet vissa skyddsmekanismer som säkerställer att dessa operatörer kan täcka sina driftskostnader i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(51)

I praktiken kan den ersättning som betalas till Toremar emellertid inte överskrida det ersättningstak på 13 005 441 euro som anges i 2009 års lag (se skäl 29). Även om 2009 års lag fastställer ett tak för den årliga ersättning som betalas till alla företag inom Tirrenia för att tillhandahålla sjöfartstjänster inom ramen för allmän trafikplikt, innehåller Cipe-direktivet vissa skyddsmekanismer som säkerställer att dessa operatörer kan täcka sina driftskostnader i tillräcklig utsträckning.

| (52) | Enligt Cipe-direktivet måste i synnerhet tjänsternas omfattning, de högsta priser som anges i det nya avtalet om allmän trafik och den ersättning som faktiskt beviljas fastställas så att de garanterar full kostnadstäckning för alla tillåtna kostnader för tjänsteleverantören. Följande formel tillämpas:
  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA)
  där






  — | VA(RSP) är nuvärdet av ersättningen för fullgörandet av den allmänna trafikplikten, |
| --- | --- | --- |

(52)

Enligt Cipe-direktivet måste i synnerhet tjänsternas omfattning, de högsta priser som anges i det nya avtalet om allmän trafik och den ersättning som faktiskt beviljas fastställas så att de garanterar full kostnadstäckning för alla tillåtna kostnader för tjänsteleverantören. Följande formel tillämpas:

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA)

där

—

VA(RSP) är nuvärdet av ersättningen för fullgörandet av den allmänna trafikplikten,

VA(RSP)

| — | VA(AI(X)) är nuvärdet av övriga intäkter (biljettintäkter m.m.), |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) är nuvärdet av övriga intäkter (biljettintäkter m.m.),

VA(AI(X))

| — | VA(CA) är nuvärdet av tillåtna driftskostnader, återbetalning av skulder och avkastning på investerat kapital. |
| --- | --- |

—

VA(CA) är nuvärdet av tillåtna driftskostnader, återbetalning av skulder och avkastning på investerat kapital.

VA(CA)

| (53) | Om ovanstående ekvation inte håller kan omfattningen av den subventionerade verksamheten minskas, alternativt kan det sätt på vilket tjänsterna tillhandahålls (t.ex. vilka typer av fartyg som används) ses över eller prisbegränsningarna ändras. |
| --- | --- |

(53)

Om ovanstående ekvation inte håller kan omfattningen av den subventionerade verksamheten minskas, alternativt kan det sätt på vilket tjänsterna tillhandahålls (t.ex. vilka typer av fartyg som används) ses över eller prisbegränsningarna ändras.

| (54) | Det pristak som gäller för varje tjänst, exklusive skatter och hamnavgifter, justeras dessutom varje år baserat på följande pristaksformel:
  ΔΤ = ΔΡ – Χ
  där






  — | ΔΤ är den årliga procentuella förändringen av pristaket, |
| --- | --- | --- |

(54)

Det pristak som gäller för varje tjänst, exklusive skatter och hamnavgifter, justeras dessutom varje år baserat på följande pristaksformel:

ΔΤ = ΔΡ – Χ

där

—

ΔΤ är den årliga procentuella förändringen av pristaket,

ΔΤ

| — | ΔΡ är inflationen under referensåret, |
| --- | --- |

—

ΔΡ är inflationen under referensåret,

ΔΡ

| — | Χär den faktiska årliga justering av pristaket som fastställs i avtalet om allmän trafik och som är oförändrad under avtalets hela löptid. |
| --- | --- |

—

Χär den faktiska årliga justering av pristaket som fastställs i avtalet om allmän trafik och som är oförändrad under avtalets hela löptid.

Χ

| (55) | I Cipe-direktivet anges också att pristaket får justeras för att ta hänsyn till varierande bränslepriser baserat på offentligt tillgängliga standardpriser. |
| --- | --- |

(55)

I Cipe-direktivet anges också att pristaket får justeras för att ta hänsyn till varierande bränslepriser baserat på offentligt tillgängliga standardpriser.

2.3.2   Privatiseringen av Toremar

Privatiseringen av Toremar

| (56) | Den 13 januari 2010 offentliggjorde regionen Toscana i sin offentliga tidning (25) och i Italiens officiella tidning (26) en anbudsinfordran för försäljningen av Toremar och tilldelning av ersättning för allmän trafik för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster på de sjöfartslinjer som anges i skäl 38. Meddelandet offentliggjordes dessutom i Europeiska unionens officiella tidning (27) den 14 januari 2010 och i flera nationella dagstidningar (28). |
| --- | --- |

(56)

Den 13 januari 2010 offentliggjorde regionen Toscana i sin offentliga tidning (25) och i Italiens officiella tidning (26) en anbudsinfordran för försäljningen av Toremar och tilldelning av ersättning för allmän trafik för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster på de sjöfartslinjer som anges i skäl 38. Meddelandet offentliggjordes dessutom i Europeiska unionens officiella tidning (27) den 14 januari 2010 och i flera nationella dagstidningar (28).

25

26

Europeiska unionens officiella tidning

27

28

| (57) | Italien valde det förfarande som avses i artikel 20.1 i lagen om offentlig upphandling – lagstiftningsdekret nr 163/2006 (il Codice dei Contratti pubblici), som liknar artikel 21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (29), och där det anges att ”[a]vtal avseende tjänster förtecknade i bilaga IIB [såsom sjötransporttjänster] ska endast omfattas av artikel 23 [tekniska specifikationer] och artikel 35.4 [meddelanden]”. Det valda tilldelningskriteriet var det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. |
| --- | --- |

(57)

Italien valde det förfarande som avses i artikel 20.1 i lagen om offentlig upphandling – lagstiftningsdekret nr 163/2006 (il Codice dei Contratti pubblici), som liknar artikel 21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (29), och där det anges att ”[a]vtal avseende tjänster förtecknade i bilaga IIB [såsom sjötransporttjänster] ska endast omfattas av artikel 23 [tekniska specifikationer] och artikel 35.4 [meddelanden]”. Det valda tilldelningskriteriet var det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.

il Codice dei Contratti pubblici

29

2.3.2.1   Försäljningsförfarande och slutlig tilldelning

| (58) | När anbudsinfordran hade offentliggjorts och tidsfristen löpt ut uttryckte elva parter intresse för att delta, nämligen Moby, Toscana di Navigazione S.r.l., Pigreco S.r.l., Sinven S.r.l., Vector S.r.l., Forship S.r.l., Medmar Navi S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., Buquebus Italia S.r.l., Loss Cipreses S.p.a. och Blu Navy/Transeuropa Ferries. |
| --- | --- |

(58)

När anbudsinfordran hade offentliggjorts och tidsfristen löpt ut uttryckte elva parter intresse för att delta, nämligen Moby, Toscana di Navigazione S.r.l., Pigreco S.r.l., Sinven S.r.l., Vector S.r.l., Forship S.r.l., Medmar Navi S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., Buquebus Italia S.r.l., Loss Cipreses S.p.a. och Blu Navy/Transeuropa Ferries.

| (59) | Den dokumentation som samtliga elva företag inkom med bekräftade att de alla uppfyllde kraven i meddelandet om upphandling och samtliga företag uppmanades därför att lämna anbud. |
| --- | --- |

(59)

Den dokumentation som samtliga elva företag inkom med bekräftade att de alla uppfyllde kraven i meddelandet om upphandling och samtliga företag uppmanades därför att lämna anbud.

| (60) | Inbjudan att lämna anbud innehöll det nya tolvåriga avtal som skulle ingås mellan den vinnande anbudsgivaren och regionen Toscana samt mer detaljerade upplysningar om upphandlingsförfarandet. I inbjudan att delta i upphandlingen bekräftades att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet skulle väljas för avtalen. Priskriteriet gavs 20 poäng, kvalitet 70 poäng och övriga tjänster 10 poäng. Vad gäller försäljningspriset för Toremars affärsgren angavs ett fast belopp på 10 258 397 euro i inbjudan, vilket hade beräknats på grundval av en oberoende undersökning där det totala värdet på Toremars tillgångar bedömdes (se skälen 65 – 73). Detta pris var inte förhandlingsbart och var inte föremål för anbudsgivarnas ekonomiska anbud. |
| --- | --- |

(60)

Inbjudan att lämna anbud innehöll det nya tolvåriga avtal som skulle ingås mellan den vinnande anbudsgivaren och regionen Toscana samt mer detaljerade upplysningar om upphandlingsförfarandet. I inbjudan att delta i upphandlingen bekräftades att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet skulle väljas för avtalen. Priskriteriet gavs 20 poäng, kvalitet 70 poäng och övriga tjänster 10 poäng. Vad gäller försäljningspriset för Toremars affärsgren angavs ett fast belopp på 10 258 397 euro i inbjudan, vilket hade beräknats på grundval av en oberoende undersökning där det totala värdet på Toremars tillgångar bedömdes (se skälen 65 – 73). Detta pris var inte förhandlingsbart och var inte föremål för anbudsgivarnas ekonomiska anbud.

| (61) | Samtliga potentiella anbudsgivare uppmanades därför att ange det ovannämnda fasta beloppet för försäljningen av Toremar i sina ekonomiska anbud. Därefter skulle regionen Toscana välja det ekonomiskt mest fördelaktiga budet i upphandlingen som en helhet, baserat på priskriteriet och andra kriterier, främst kvalitetskriterier rörande tjänsten såsom den beskrevs i inbjudan att delta i upphandlingen (se skäl 60). |
| --- | --- |

(61)

Samtliga potentiella anbudsgivare uppmanades därför att ange det ovannämnda fasta beloppet för försäljningen av Toremar i sina ekonomiska anbud. Därefter skulle regionen Toscana välja det ekonomiskt mest fördelaktiga budet i upphandlingen som en helhet, baserat på priskriteriet och andra kriterier, främst kvalitetskriterier rörande tjänsten såsom den beskrevs i inbjudan att delta i upphandlingen (se skäl 60).

| (62) | De elva anbudsgivarna fick även tillgång till virtuella datarum, som innehöll följande:






  (1) | All rättslig, finansiell och kommersiell information om Toremar. |
| --- | --- | --- |

(62)

De elva anbudsgivarna fick även tillgång till virtuella datarum, som innehöll följande:

(1)

All rättslig, finansiell och kommersiell information om Toremar.

| (2) | Information om fartygsflottan, immateriella tillgångar och företagets fasta egendom. |
| --- | --- |

(2)

Information om fartygsflottan, immateriella tillgångar och företagets fasta egendom.

| (3) | All information om avtalet om tillhandahållande av tjänster och inköp av varor. |
| --- | --- |

(3)

All information om avtalet om tillhandahållande av tjänster och inköp av varor.

| (4) | Poängsättningsförfarandena och blanketten för det tekniska anbudet. |
| --- | --- |

(4)

Poängsättningsförfarandena och blanketten för det tekniska anbudet.

| (5) | All annan information som krävdes för att de potentiella köparna skulle kunna göra en korrekt värdering av föremålet för försäljningen. |
| --- | --- |

(5)

All annan information som krävdes för att de potentiella köparna skulle kunna göra en korrekt värdering av föremålet för försäljningen.

| (63) | Två företag inkom med anbud, nämligen Moby och Toscana di Navigazione, vilka båda är etablerade rederier i Italien. De återstående nio företagen hade inte inkommit med anbud när tidsfristen löpte ut. |
| --- | --- |

(63)

Två företag inkom med anbud, nämligen Moby och Toscana di Navigazione, vilka båda är etablerade rederier i Italien. De återstående nio företagen hade inte inkommit med anbud när tidsfristen löpte ut.

| (64) | Efter utvärderingen av anbuden uteslöts Toscana di Navigazione S.r.l. från förfarandet, eftersom det ekonomiska anbud som företaget lämnat var oförenligt med det tekniska anbudet och med kraven rörande ekonomisk kapacitet i anbudsunderlaget. Kontraktet tilldelades därför Moby, både med avseende på privatiseringen av Toremars affärsgren och tillhandahållandet av sjöfartstjänster (se avsnitt 2.3.3). |
| --- | --- |

(64)

Efter utvärderingen av anbuden uteslöts Toscana di Navigazione S.r.l. från förfarandet, eftersom det ekonomiska anbud som företaget lämnat var oförenligt med det tekniska anbudet och med kraven rörande ekonomisk kapacitet i anbudsunderlaget. Kontraktet tilldelades därför Moby, både med avseende på privatiseringen av Toremars affärsgren och tillhandahållandet av sjöfartstjänster (se avsnitt 2.3.3).

2.3.2.2   Försäljningsavtalet

| (65) | Med tanke på upphandlingens karaktär valde regionen Toscana att fastställa ett fast belopp för priset på Toremars aktiekapital för att på så sätt kunna identifiera det mest konkurrenskraftiga anbudet. |
| --- | --- |

(65)

Med tanke på upphandlingens karaktär valde regionen Toscana att fastställa ett fast belopp för priset på Toremars aktiekapital för att på så sätt kunna identifiera det mest konkurrenskraftiga anbudet.

| (66) | Försäljningsavtalet undertecknades den 2 januari 2012 och anger villkoren för överföringen av Toremars aktier till Moby till ett fast pris på 10 258 397 euro. Beloppet betalas i form av tio årliga avbetalningar med början i slutet av avtalets första år, dvs. den 2 januari 2013. |
| --- | --- |

(66)

Försäljningsavtalet undertecknades den 2 januari 2012 och anger villkoren för överföringen av Toremars aktier till Moby till ett fast pris på 10 258 397 euro. Beloppet betalas i form av tio årliga avbetalningar med början i slutet av avtalets första år, dvs. den 2 januari 2013.

| (67) | Det fasta priset på 10 258 397 euro för100 % av Toremars aktier fastställdes på grundval av en oberoende expertbedömning som beställdes av regionen Toscana och utarbetades av Fidi Toscana SpA (Fidi-rapporten). |
| --- | --- |

(67)

Det fasta priset på 10 258 397 euro för100 % av Toremars aktier fastställdes på grundval av en oberoende expertbedömning som beställdes av regionen Toscana och utarbetades av Fidi Toscana SpA (Fidi-rapporten).

Fidi-rapporten

| (68) | Beloppet avser värdet på materiella anläggningstillgångar, byggnader, fartyg, andra materiella fasta tillgångar och finansiella tillgångar samt andra fordringar som företaget innehade den 30 juni 2010. De immateriella tillgångarna (koncessioner, tillstånd, licenser, varumärken osv.) undantogs från bedömningen och fick bestämmas av anbudsgivarna. Beloppet ändrades senare med hänsyn till skillnaden mellan det bokförda värdet på aktierna den 30 juni 2010 och aktiernas marknadsvärde (30). |
| --- | --- |

(68)

Beloppet avser värdet på materiella anläggningstillgångar, byggnader, fartyg, andra materiella fasta tillgångar och finansiella tillgångar samt andra fordringar som företaget innehade den 30 juni 2010. De immateriella tillgångarna (koncessioner, tillstånd, licenser, varumärken osv.) undantogs från bedömningen och fick bestämmas av anbudsgivarna. Beloppet ändrades senare med hänsyn till skillnaden mellan det bokförda värdet på aktierna den 30 juni 2010 och aktiernas marknadsvärde (30).

30

| (69) | Det förutnämnda beloppet omfattar även en kredit på 9 772 572 euro som Toremar hade att kräva från Tirrenia (krediten). |
| --- | --- |

(69)

Det förutnämnda beloppet omfattar även en kredit på 9 772 572 euro som Toremar hade att kräva från Tirrenia (krediten).

(krediten

| (70) | Enligt artikel 1.5 och 1.6 i försäljningsavtalet förklarar Moby med avseende på den första avbetalningen att företaget har betalat ett förskott på 485 825 euro till regionen Toscana, vilket motsvarar skillnaden mellan försäljningspriset och krediten. |
| --- | --- |

(70)

Enligt artikel 1.5 och 1.6 i försäljningsavtalet förklarar Moby med avseende på den första avbetalningen att företaget har betalat ett förskott på 485 825 euro till regionen Toscana, vilket motsvarar skillnaden mellan försäljningspriset och krediten.

| (71) | Enligt artikel 1.3 i försäljningsavtalet är betalningen av det fasta priset – bortsett från det belopp som betalas i förskott – föremål för villkoret att det belopp på 9 772 572 euro som Tirrenia är skyldigt Toremar betalas av (31). Enligt artikel 4.3 i försäljningsavtalet förblir Moby skyldigt att överföra krediten (eller eventuell återstående kredit) till regionen Toscana även om kreditbeloppet inte kan återkrävas, vilket ska ske innan avtalet om allmän trafik löper ut (32). |
| --- | --- |

(71)

Enligt artikel 1.3 i försäljningsavtalet är betalningen av det fasta priset – bortsett från det belopp som betalas i förskott – föremål för villkoret att det belopp på 9 772 572 euro som Tirrenia är skyldigt Toremar betalas av (31). Enligt artikel 4.3 i försäljningsavtalet förblir Moby skyldigt att överföra krediten (eller eventuell återstående kredit) till regionen Toscana även om kreditbeloppet inte kan återkrävas, vilket ska ske innan avtalet om allmän trafik löper ut (32).

31

32

| (72) | Enligt artikel 4 i försäljningsavtalet är Moby skyldigt att underrätta regionen Toscana om en eventuell försäljning av Toremars aktier till tredje parter. Moby har dock fortfarande tillsammans med den nya köparen av Toremar ett solidariskt ansvar med avseende på skyldigheterna i avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(72)

Enligt artikel 4 i försäljningsavtalet är Moby skyldigt att underrätta regionen Toscana om en eventuell försäljning av Toremars aktier till tredje parter. Moby har dock fortfarande tillsammans med den nya köparen av Toremar ett solidariskt ansvar med avseende på skyldigheterna i avtalet om allmän trafik.

| (73) | Enligt artikel 5 i försäljningsavtalet har Banca Popolare di Milano lämnat en garanti till förmån för regionen Toscana som täcker det totala försäljningspriset för Toremars aktier (inbegripet köparens skyldighet att överföra eventuella kreditbelopp som ännu inte har drivits in från Tirrenia). |
| --- | --- |

(73)

Enligt artikel 5 i försäljningsavtalet har Banca Popolare di Milano lämnat en garanti till förmån för regionen Toscana som täcker det totala försäljningspriset för Toremars aktier (inbegripet köparens skyldighet att överföra eventuella kreditbelopp som ännu inte har drivits in från Tirrenia).

2.3.2.3   Förfaranden på nationell nivå

| (74) | Resultatet av anbudsförfarandet, dvs. att Toremars affärsgren och avtalet om tillhandahållande av allmän trafik föremål tilldelades Moby, blev föremål för flera förfaranden vid nationella domstolar. |
| --- | --- |

(74)

Resultatet av anbudsförfarandet, dvs. att Toremars affärsgren och avtalet om tillhandahållande av allmän trafik föremål tilldelades Moby, blev föremål för flera förfaranden vid nationella domstolar.

| (75) | Toscana di Navigazione S.r.l., den uteslutna budgivaren och klaganden i föreliggande förfarande, ifrågasatte om uteslutandet från anbudsförfarandet var lagligt och väckte talan vid nationella domstolar. Inledningsvis ansökte klaganden om interimistiska åtgärder vid Toscanas regionala förvaltningsdomstol. Förvaltningsdomstolen avslog ansökan genom beslut nr 774 av den 14 juli 2011. Detta avgörande bekräftades av högsta förvaltningsdomstolen i dess beslut nr 3666 av den 31 augusti 2011, där denna domstol särskilt betonade att det ekonomiska anbud som företaget hade lämnat var ofullständigt vad gällde de övriga tjänster som skulle tillhandahållas och att anbudet inte hade fastställts på årsbasis, vilket i sin tur innebar att det omprövningsförfarande som angavs i anbudsunderlaget inte kunde tillämpas. |
| --- | --- |

(75)

Toscana di Navigazione S.r.l., den uteslutna budgivaren och klaganden i föreliggande förfarande, ifrågasatte om uteslutandet från anbudsförfarandet var lagligt och väckte talan vid nationella domstolar. Inledningsvis ansökte klaganden om interimistiska åtgärder vid Toscanas regionala förvaltningsdomstol. Förvaltningsdomstolen avslog ansökan genom beslut nr 774 av den 14 juli 2011. Detta avgörande bekräftades av högsta förvaltningsdomstolen i dess beslut nr 3666 av den 31 augusti 2011, där denna domstol särskilt betonade att det ekonomiska anbud som företaget hade lämnat var ofullständigt vad gällde de övriga tjänster som skulle tillhandahållas och att anbudet inte hade fastställts på årsbasis, vilket i sin tur innebar att det omprövningsförfarande som angavs i anbudsunderlaget inte kunde tillämpas.

| (76) | Toscana di Navigazione S.r.l. överklagade därefter resultatet av anbudsförfarandet vid Toscanas regionala förvaltningsdomstol, som avslog överklagandet genom beslut nr 414 av den 1 mars 2012 och bekräftade att företagets bud inte överensstämde med den upphandlande myndighetens krav. |
| --- | --- |

(76)

Toscana di Navigazione S.r.l. överklagade därefter resultatet av anbudsförfarandet vid Toscanas regionala förvaltningsdomstol, som avslog överklagandet genom beslut nr 414 av den 1 mars 2012 och bekräftade att företagets bud inte överensstämde med den upphandlande myndighetens krav.

| (77) | Toscana di Navigazione S.r.l. överklagade denna dom till högsta förvaltningsdomstolen, som genom beslut nr 83/2015 beslutade till förmån för företaget och uppmanade regionen Toscana att se över sitt anbudsförfarande och granska dess krav. Regionen Toscana genomförde en revision och antog därefter dekret nr 1312 av den 30 mars 2015, enligt vilket regionen Toscanas beslut att undanta företaget från anbudsförfarandet bekräftades eftersom företaget inte hade bevisat att det uppfyllde kraven avseende teknisk, ekonomisk och finansiell kapacitet för deltagande i upphandlingen. |
| --- | --- |

(77)

Toscana di Navigazione S.r.l. överklagade denna dom till högsta förvaltningsdomstolen, som genom beslut nr 83/2015 beslutade till förmån för företaget och uppmanade regionen Toscana att se över sitt anbudsförfarande och granska dess krav. Regionen Toscana genomförde en revision och antog därefter dekret nr 1312 av den 30 mars 2015, enligt vilket regionen Toscanas beslut att undanta företaget från anbudsförfarandet bekräftades eftersom företaget inte hade bevisat att det uppfyllde kraven avseende teknisk, ekonomisk och finansiell kapacitet för deltagande i upphandlingen.

| (78) | Toscana di Navigazione S.r.l. överklagade dekret nr 1312 av den 30 mars 2015 vid Toscanas regionala förvaltningsdomstol, som avslog överklagandet genom beslut nr 1446 av den 26 oktober 2015. Beslutet bekräftades slutligen av högsta förvaltningsdomstolen via beslut nr 3347/2016. |
| --- | --- |

(78)

Toscana di Navigazione S.r.l. överklagade dekret nr 1312 av den 30 mars 2015 vid Toscanas regionala förvaltningsdomstol, som avslog överklagandet genom beslut nr 1446 av den 26 oktober 2015. Beslutet bekräftades slutligen av högsta förvaltningsdomstolen via beslut nr 3347/2016.

2.3.3   Det nya trafikavtalet mellan regionen Toscana och Moby/Toremar

Det nya trafikavtalet mellan regionen Toscana och Moby/Toremar

2.3.3.1   Stödmottagaren

| (79) | Såsom nämns i skäl 63 lämnade Moby och Toscana di Navigazione anbud avseende det nya avtalet om allmän trafik. Efter det att det sistnämnda företaget uteslutits undertecknade Moby/Toremar (33) den 2 januari 2012 det nya avtalet om allmän trafik med regionen Toscana för tillhandahållande av sjöfartsförbindelser. |
| --- | --- |

(79)

Såsom nämns i skäl 63 lämnade Moby och Toscana di Navigazione anbud avseende det nya avtalet om allmän trafik. Efter det att det sistnämnda företaget uteslutits undertecknade Moby/Toremar (33) den 2 januari 2012 det nya avtalet om allmän trafik med regionen Toscana för tillhandahållande av sjöfartsförbindelser.

33

| (80) | Enligt artikel 1.2 i det nya tjänsteavtalet ska Moby endast utföra de tjänster som fastställs i avtalet via Toremar. |
| --- | --- |

(80)

Enligt artikel 1.2 i det nya tjänsteavtalet ska Moby endast utföra de tjänster som fastställs i avtalet via Toremar.

2.3.3.2   Linjer

| (81) | Moby/Toremar tillhandahåller passagerartjänster och blandade tjänster (passagerare och fordon) enligt den allmänna trafikplikten på flera cabotagelinjer enligt följande:





  Livorno–Gorgona–Capraia (linje A1) |
| --- | --- |
| Piombino–Portoferraio (ön Elba) (linje A2) |
| Piombino–Cavo–Portoferraio (ön Elba) (snabblinje A2) |
| Piombino–Rio Marina–Porto Azzurro–Pianosa (ön Elba) (linje A3) |
| Porto S. Stefano– ön Giglio (linje A4) |
| Porto S. Stefano–Giannutri (linje A5) |

(81)

Moby/Toremar tillhandahåller passagerartjänster och blandade tjänster (passagerare och fordon) enligt den allmänna trafikplikten på flera cabotagelinjer enligt följande:

Livorno–Gorgona–Capraia (linje A1)

(linje A1)

Piombino–Portoferraio (ön Elba) (linje A2)

(linje A2)

Piombino–Cavo–Portoferraio (ön Elba) (snabblinje A2)

(snabblinje A2)

Piombino–Rio Marina–Porto Azzurro–Pianosa (ön Elba) (linje A3)

(linje A3)

Porto S. Stefano– ön Giglio (linje A4)

(linje A4)

Porto S. Stefano–Giannutri (linje A5)

(linje A5)

Tabell 3 – Linjenät som trafikeras av Moby/Toremar enligt det nya trafikavtalet

Tabell 3 – Linjenät som trafikeras av Moby/Toremar enligt det nya trafikavtalet

2.3.3.3   Varaktighet

| (82) | Det nya trafikpliktavtalet mellan regionen Toscana och Moby/Toremar har en löptid på tolv år (2012–2024). |
| --- | --- |

(82)

Det nya trafikpliktavtalet mellan regionen Toscana och Moby/Toremar har en löptid på tolv år (2012–2024).

2.3.3.4   Den allmänna trafikplikten

| (83) | De krav som fastställs i avtalet med Moby/Toremar rör bland annat de hamnar som ska trafikeras, typen av fartyg som ska användas för de linjer som trafikeras och fartygens kapacitet, turtäthet samt högsta priser. |
| --- | --- |

(83)

De krav som fastställs i avtalet med Moby/Toremar rör bland annat de hamnar som ska trafikeras, typen av fartyg som ska användas för de linjer som trafikeras och fartygens kapacitet, turtäthet samt högsta priser.

2.3.3.5   Bestämmelser om ersättning och slutlig tilldelning

| (84) | I anbudsförfarandet fastställdes ett tak för den årliga ersättningen enligt det nya avtalet för tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster avseende de sjöfartslinjer som anges i skäl 81 till 14 550 400 euro (totalt 174 604 810 euro under den tolvåriga avtalsperioden). Detta värde fastställdes som summan av följande: 13 005 441 euro enligt 2009 års lag (se skäl 29) plus en ökning på 1 544 959 euro enligt artikel 19-ter punkt 16 d i 2009 års lag på grund av de betydande investeringar som aktören behövde genomföra under hela avtalsperioden. |
| --- | --- |

(84)

I anbudsförfarandet fastställdes ett tak för den årliga ersättningen enligt det nya avtalet för tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster avseende de sjöfartslinjer som anges i skäl 81 till 14 550 400 euro (totalt 174 604 810 euro under den tolvåriga avtalsperioden). Detta värde fastställdes som summan av följande: 13 005 441 euro enligt 2009 års lag (se skäl 29) plus en ökning på 1 544 959 euro enligt artikel 19-ter punkt 16 d i 2009 års lag på grund av de betydande investeringar som aktören behövde genomföra under hela avtalsperioden.

| (85) | Detta ersättningsbelopp fastställdes enligt den metod som anges i Cipe-direktivet (se skälen 45–55). De garantier som fastställs i Cipe-direktivet har skrivits in i det nya trafikavtalet. |
| --- | --- |

(85)

Detta ersättningsbelopp fastställdes enligt den metod som anges i Cipe-direktivet (se skälen 45–55). De garantier som fastställs i Cipe-direktivet har skrivits in i det nya trafikavtalet.

| (86) | Enligt artikel 4.2 i trafikavtalet uppskattades den årliga ersättning som ska betalas till Moby/Toremar uppgå till 13 333 318 euro. Enligt artikel 4.3 i trafikavtalet fastställs den faktiska ersättning som betalas till Moby/Toremar dock som resultatet av den tjänst som faktiskt utförs (dvs. pris per mil för varje linje), med hänsyn till risker i samband med verksamheten (kommersiella och industriella) enligt avtalet (minskad ersättning om fartyget upphör med trafiken, sanktioner om tjänster läggs ned osv.). |
| --- | --- |

(86)

Enligt artikel 4.2 i trafikavtalet uppskattades den årliga ersättning som ska betalas till Moby/Toremar uppgå till 13 333 318 euro. Enligt artikel 4.3 i trafikavtalet fastställs den faktiska ersättning som betalas till Moby/Toremar dock som resultatet av den tjänst som faktiskt utförs (dvs. pris per mil för varje linje), med hänsyn till risker i samband med verksamheten (kommersiella och industriella) enligt avtalet (minskad ersättning om fartyget upphör med trafiken, sanktioner om tjänster läggs ned osv.).

| (87) | Enligt trafikavtalet ska den ersättning som betalas inte gå utöver vad som är nödvändigt för att täcka nettokostnaderna för fullgörandet av den allmänna trafikplikten (ekonomisk–finansiell balans). I händelse av avvikelser från denna avtalsmässiga jämvikt föreskriver artikel 26 i avtalet om allmän trafik en utjämningsmekanism som utvärderar samtliga parametrar för betalningen av ersättningen. Om det skulle visa sig att ersättningsbeloppet till följd av en väsentlig förändring (34) av de ekonomiska parametrar som det grundar sig på inte är tillräckligt för att täcka alla kostnader som uppstått i samband med tillhandahållandet av tjänsten, möjliggör det nya trafikavtalet en översyn av de grundläggande parametrarna för ersättningen, nämligen i) taxesystemet, ii) nivån på de allmännyttiga tjänster som tillhandahålls, iii) nivån på det årliga pristaket, och iv kapitalbidrag för investeringar. |
| --- | --- |

(87)

Enligt trafikavtalet ska den ersättning som betalas inte gå utöver vad som är nödvändigt för att täcka nettokostnaderna för fullgörandet av den allmänna trafikplikten (ekonomisk–finansiell balans). I händelse av avvikelser från denna avtalsmässiga jämvikt föreskriver artikel 26 i avtalet om allmän trafik en utjämningsmekanism som utvärderar samtliga parametrar för betalningen av ersättningen. Om det skulle visa sig att ersättningsbeloppet till följd av en väsentlig förändring (34) av de ekonomiska parametrar som det grundar sig på inte är tillräckligt för att täcka alla kostnader som uppstått i samband med tillhandahållandet av tjänsten, möjliggör det nya trafikavtalet en översyn av de grundläggande parametrarna för ersättningen, nämligen i) taxesystemet, ii) nivån på de allmännyttiga tjänster som tillhandahålls, iii) nivån på det årliga pristaket, och iv kapitalbidrag för investeringar.

34

| (88) | Enligt artikel 4.4, 4.5 och 4.6 i avtalet om allmän trafik ska den ersättning som betalas till operatören sänkas med 80 % om tjänsterna avbryts på grund av att de anställda går i strejk och med 30 % vid oförutsedda händelser, medan underlåtenhet att utföra tjänsterna innebär att operatören blir skyldig att betala straffavgifter. |
| --- | --- |

(88)

Enligt artikel 4.4, 4.5 och 4.6 i avtalet om allmän trafik ska den ersättning som betalas till operatören sänkas med 80 % om tjänsterna avbryts på grund av att de anställda går i strejk och med 30 % vid oförutsedda händelser, medan underlåtenhet att utföra tjänsterna innebär att operatören blir skyldig att betala straffavgifter.

| (89) | Enligt artikel 24 i avtalet om allmän trafik ska operatören införa ett system med teknisk, ekonomisk och förvaltningsmässig övervakning, enligt vilket årsredovisningen för den tjänst som tillhandahålls enligt avtalet ska skickas till de regionala myndigheterna för kontroll. |
| --- | --- |

(89)

Enligt artikel 24 i avtalet om allmän trafik ska operatören införa ett system med teknisk, ekonomisk och förvaltningsmässig övervakning, enligt vilket årsredovisningen för den tjänst som tillhandahålls enligt avtalet ska skickas till de regionala myndigheterna för kontroll.

2.3.4   Förtöjningsprioriteringen

Förtöjningsprioriteringen

| (90) | I artikel 19ter.21 i 2009 års lag fastställs att företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna och mot bakgrund av den allmänna trafikplikten, skulle få behålla de förtöjningstider som de redan tilldelats och prioriteringen vid tilldelning av nya förtöjningstider i enlighet med de förfaranden som fastställts av hamn- och sjöfartsmyndigheterna enligt lag nr 84 av den 28 januari 1994 och den italienska sjöfartslagen. |
| --- | --- |

(90)

I artikel 19ter.21 i 2009 års lag fastställs att företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna och mot bakgrund av den allmänna trafikplikten, skulle få behålla de förtöjningstider som de redan tilldelats och prioriteringen vid tilldelning av nya förtöjningstider i enlighet med de förfaranden som fastställts av hamn- och sjöfartsmyndigheterna enligt lag nr 84 av den 28 januari 1994 och den italienska sjöfartslagen.

2.3.5   Åtgärder som fastställs i 2010 års lag

Åtgärder som fastställs i 2010 års lag

| (91) | Genom 2010 års lag gavs företagen i den tidigare Tirreniagruppen möjlighet att tillfälligt utnyttja de ekonomiska medel som redan avsatts (35) för upprustning och modernisering av fartygsflottan för att täcka akuta likviditetsbehov. De företag som utnyttjade denna möjlighet var emellertid tvungna att återföra medlen till dessa öronmärkta fonder så att de fortfarande kunde genomföra den nödvändiga upprustningen av sina fartyg. Upprustningen krävdes för att uppfylla nya säkerhetsnormer i enlighet med Stockholmsöverenskommelsen från 1996 (36). |
| --- | --- |

(91)

Genom 2010 års lag gavs företagen i den tidigare Tirreniagruppen möjlighet att tillfälligt utnyttja de ekonomiska medel som redan avsatts (35) för upprustning och modernisering av fartygsflottan för att täcka akuta likviditetsbehov. De företag som utnyttjade denna möjlighet var emellertid tvungna att återföra medlen till dessa öronmärkta fonder så att de fortfarande kunde genomföra den nödvändiga upprustningen av sina fartyg. Upprustningen krävdes för att uppfylla nya säkerhetsnormer i enlighet med Stockholmsöverenskommelsen från 1996 (36).

35

36

| (92) | Närmare bestämt hade 23 750 000 euro från två kreditfaciliteter (37) avsatts för att bekosta upprustningen av hela Tirreniagruppens fartygsflotta. Toremar tilldelades 1 617 300 euro av detta belopp, som företaget använde för att rusta upp sin flotta (se skäl 138). |
| --- | --- |

(92)

Närmare bestämt hade 23 750 000 euro från två kreditfaciliteter (37) avsatts för att bekosta upprustningen av hela Tirreniagruppens fartygsflotta. Toremar tilldelades 1 617 300 euro av detta belopp, som företaget använde för att rusta upp sin flotta (se skäl 138).

37

| (93) | I artikel 1 i 2010 års lag fastställdes dessutom följande:






  a) | De ursprungliga avtalen förlängs från och med den 1 oktober 2010 fram till dess att processen för privatiseringen av Tirrenia och Siremar har slutförts (se även skäl 30). |
| --- | --- | --- |

(93)

I artikel 1 i 2010 års lag fastställdes dessutom följande:

a)

De ursprungliga avtalen förlängs från och med den 1 oktober 2010 fram till dess att processen för privatiseringen av Tirrenia och Siremar har slutförts (se även skäl 30).

| b) | Artikel 19ter i lagdekret 135/2009, efter ändringar omvandlat till 2009 års lag, ändras genom införande av punkt 24a. Enligt denna punkt ska alla officiella handlingar och verksamheter för att genomföra bestämmelserna i punkterna 1–15 i 2009 års lag vara undantagna från skatteplikt. Punkterna rör liberalisering av sektorn för sjöfartscabotage genom privatisering av Tirreniagruppen, inbegripet det förberedande steget i denna liberalisering, dvs. överföringen av de regionala företagen till respektive region. |
| --- | --- |

b)

Artikel 19ter i lagdekret 135/2009, efter ändringar omvandlat till 2009 års lag, ändras genom införande av punkt 24a. Enligt denna punkt ska alla officiella handlingar och verksamheter för att genomföra bestämmelserna i punkterna 1–15 i 2009 års lag vara undantagna från skatteplikt. Punkterna rör liberalisering av sektorn för sjöfartscabotage genom privatisering av Tirreniagruppen, inbegripet det förberedande steget i denna liberalisering, dvs. överföringen av de regionala företagen till respektive region.

| c) | För att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet och stödja processen för att privatisera företagen i den tidigare Tirreniagruppen får de aktuella regionerna utnyttja medlen i Fondo Aree Sottoutilizzate (FAS) (38) i enlighet med Cipe-direktivet (39). |
| --- | --- |

c)

För att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet och stödja processen för att privatisera företagen i den tidigare Tirreniagruppen får de aktuella regionerna utnyttja medlen i Fondo Aree Sottoutilizzate (FAS) (38) i enlighet med Cipe-direktivet (39).

Fondo Aree Sottoutilizzate

FAS

38

39

2.4   Överträdelseförfarande nr 2007/4609

Överträdelseförfarande nr 2007/4609

| (94) | Med anledning av tidigare utbyten mellan kommissionen och Italien skickade kommissionens generaldirektör med ansvar för energi och transporter den 19 december 2008 en begäran om upplysningar till Italien. Denna begäran rörde bland annat en översikt över de linjer som vid denna tidpunkt omfattades av allmän trafikplikt och det uppdrag om allmän trafik som Italien avsåg att genomföra genom de nya avtalen. Italien ombads även att lämna ytterligare uppgifter om privatiseringsplanerna för Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(94)

Med anledning av tidigare utbyten mellan kommissionen och Italien skickade kommissionens generaldirektör med ansvar för energi och transporter den 19 december 2008 en begäran om upplysningar till Italien. Denna begäran rörde bland annat en översikt över de linjer som vid denna tidpunkt omfattades av allmän trafikplikt och det uppdrag om allmän trafik som Italien avsåg att genomföra genom de nya avtalen. Italien ombads även att lämna ytterligare uppgifter om privatiseringsplanerna för Tirreniagruppen.

| (95) | I sin skrivelse av den 28 april 2009 lämnade Italien ett detaljerat svar på kommissionens begäran av den 19 december 2008. I skrivelsen uppgav Italien bland annat följande:






  (1) | Italien konstaterade att förlängningen av de ursprungliga avtalen till den 31 december 2009 var nödvändig för att liberalisera sektorn för sjöfartscabotage i Italien genom privatisering av Tirreniagruppen. |
| --- | --- | --- |

(95)

I sin skrivelse av den 28 april 2009 lämnade Italien ett detaljerat svar på kommissionens begäran av den 19 december 2008. I skrivelsen uppgav Italien bland annat följande:

(1)

Italien konstaterade att förlängningen av de ursprungliga avtalen till den 31 december 2009 var nödvändig för att liberalisera sektorn för sjöfartscabotage i Italien genom privatisering av Tirreniagruppen.

| (2) | Italien hävdade att den ersättning för allmän trafikplikt som Tirreniagruppen beviljades var nödvändig för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna genom sjötransportförbindelser som inte kunde tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt av de privata aktörerna på marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Italien hävdade att den ersättning för allmän trafikplikt som Tirreniagruppen beviljades var nödvändig för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna genom sjötransportförbindelser som inte kunde tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt av de privata aktörerna på marknaden.

| (3) | Italien påpekade att en genomgripande rationaliseringsprocess för linjerna hade slutförts den 10 mars 2009. I denna process beaktades relevanta sociala, sysselsättningsmässiga och ekonomiska aspekter, liksom behovet att skydda förbindelser av stor betydelse för den territoriella kontinuiteten, och processen inbegrep ett samråd med de sex berörda regionerna. Rationaliseringen skulle innebära minskade nettokostnader för den allmänna trafiken med cirka 66 miljoner euro och uppsägning av runt 600 personer ur hela Tirreniagruppens besättningspersonal. Italien erinrade vidare om att 2009 års rationalisering kompletterade tidigare insatser (2004, 2006 och 2008) för att minska omfattningen av den trafik som Tirreniagruppen bedrev. |
| --- | --- |

(3)

Italien påpekade att en genomgripande rationaliseringsprocess för linjerna hade slutförts den 10 mars 2009. I denna process beaktades relevanta sociala, sysselsättningsmässiga och ekonomiska aspekter, liksom behovet att skydda förbindelser av stor betydelse för den territoriella kontinuiteten, och processen inbegrep ett samråd med de sex berörda regionerna. Rationaliseringen skulle innebära minskade nettokostnader för den allmänna trafiken med cirka 66 miljoner euro och uppsägning av runt 600 personer ur hela Tirreniagruppens besättningspersonal. Italien erinrade vidare om att 2009 års rationalisering kompletterade tidigare insatser (2004, 2006 och 2008) för att minska omfattningen av den trafik som Tirreniagruppen bedrev.

| (4) | Italien förklarade att målen för rationaliseringen var att i) upprätthålla de förbindelser som krävdes för att säkerställa den territoriella kontinuiteten mellan öarna och fastlandet och rätten till hälsa, studier och mobilitet, ii) rationalisera de förbindelser där det fanns privata operatörer som tillhandahöll samma förbindelser under samma perioder och med samma garantier avseende kvalitet och tillförlitlighet, och iii) rationalisera sommar- och snabbförbindelser som endast tillhandahåller persontransporter. |
| --- | --- |

(4)

Italien förklarade att målen för rationaliseringen var att i) upprätthålla de förbindelser som krävdes för att säkerställa den territoriella kontinuiteten mellan öarna och fastlandet och rätten till hälsa, studier och mobilitet, ii) rationalisera de förbindelser där det fanns privata operatörer som tillhandahöll samma förbindelser under samma perioder och med samma garantier avseende kvalitet och tillförlitlighet, och iii) rationalisera sommar- och snabbförbindelser som endast tillhandahåller persontransporter.

| (5) | I skrivelsen gav Italien en översikt över de linjer som år 2008 trafikerades av Tirreniagruppen och det minskade antal linjer som företagen i Tirreniagruppen skulle trafikera under 2009. Enligt Italien var det de senare linjerna som skulle omfattas av de nya avtal som skulle ingås med de nya ägarna till företagen i Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(5)

I skrivelsen gav Italien en översikt över de linjer som år 2008 trafikerades av Tirreniagruppen och det minskade antal linjer som företagen i Tirreniagruppen skulle trafikera under 2009. Enligt Italien var det de senare linjerna som skulle omfattas av de nya avtal som skulle ingås med de nya ägarna till företagen i Tirreniagruppen.

| (96) | Den 21 december 2009 skickade kommissionens generaldirektör med ansvar för energi och transporter en skrivelse till Italien och noterade bland annat följande: Mot bakgrund av den genomgripande omstruktureringen av sektorn för sjöfartscabotage i Italien och med tanke på den betydande samhällspåverkan som det skulle innebära om anbudsförfarandet genomfördes baserat på ett enkelt avtal om allmän trafik, var ett anbudsförfarande för försäljning av rederierna i kombination med dessa avtal godtagbart, i princip och som undantagsfall, i syfte att säkerställa att kriteriet om icke-diskriminering av rederier inom gemenskapen enligt rådets förordning (EEG) nr 3577/92 (40) (cabotageförordningen’). |
| --- | --- |

(96)

Den 21 december 2009 skickade kommissionens generaldirektör med ansvar för energi och transporter en skrivelse till Italien och noterade bland annat följande: Mot bakgrund av den genomgripande omstruktureringen av sektorn för sjöfartscabotage i Italien och med tanke på den betydande samhällspåverkan som det skulle innebära om anbudsförfarandet genomfördes baserat på ett enkelt avtal om allmän trafik, var ett anbudsförfarande för försäljning av rederierna i kombination med dessa avtal godtagbart, i princip och som undantagsfall, i syfte att säkerställa att kriteriet om icke-diskriminering av rederier inom gemenskapen enligt rådets förordning (EEG) nr 3577/92 (40) (cabotageförordningen’).

40

cabotageförordningen

| (97) | Den 29 januari 2010 (41) skickade kommissionen en formell underrättelse avseende felaktigt genomförande av cabotageförordningen. I skrivelsen erinrade kommissionen om att denna förordning föreskriver att när en medlemsstat ingår avtal om allmän trafik eller ålägger allmän trafikplikt ska detta ske på icke-diskriminerande grund med hänsyn till alla rederier inom unionen. Artikel 4.3 i denna förordning föreskriver att existerande avtal om allmän trafik får fortsätta att gälla fram till det datum då de löper ut. Kommissionen konstaterade emellertid att företagen i Tirreniagruppen fortsatte att bedriva sjötransporttjänster efter det att respektive avtal om allmän trafik (de ursprungliga avtalen) hade löpt ut. Närmare bestämt skulle dessa avtal ha löpt ut i slutet av 2008 men förlängdes vid upprepade tillfällen av Italien. Kommissionen uppmanade därför Italien att lägga fram sina synpunkter i frågan. |
| --- | --- |

(97)

Den 29 januari 2010 (41) skickade kommissionen en formell underrättelse avseende felaktigt genomförande av cabotageförordningen. I skrivelsen erinrade kommissionen om att denna förordning föreskriver att när en medlemsstat ingår avtal om allmän trafik eller ålägger allmän trafikplikt ska detta ske på icke-diskriminerande grund med hänsyn till alla rederier inom unionen. Artikel 4.3 i denna förordning föreskriver att existerande avtal om allmän trafik får fortsätta att gälla fram till det datum då de löper ut. Kommissionen konstaterade emellertid att företagen i Tirreniagruppen fortsatte att bedriva sjötransporttjänster efter det att respektive avtal om allmän trafik (de ursprungliga avtalen) hade löpt ut. Närmare bestämt skulle dessa avtal ha löpt ut i slutet av 2008 men förlängdes vid upprepade tillfällen av Italien. Kommissionen uppmanade därför Italien att lägga fram sina synpunkter i frågan.

41

| (98) | Den 29 januari 2010 besvarade även kommissionens generaldirektör med ansvar för energi och transporter Italiens skrivelse av den 22 januari 2010. Generaldirektören underströk att hans svar endast avsåg förenligheten med cabotageförordningen och inte frågor om statligt stöd. Mot denna bakgrund uppgav generaldirektören att den motivering som getts angående vissa linjer var tillräcklig för att undanröja de tveksamheter som uttryckts tidigare. Generaldirektören erinrade om att avtal om allmän trafik bara kan omfatta linjer för vilka det föreligger ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(98)

Den 29 januari 2010 besvarade även kommissionens generaldirektör med ansvar för energi och transporter Italiens skrivelse av den 22 januari 2010. Generaldirektören underströk att hans svar endast avsåg förenligheten med cabotageförordningen och inte frågor om statligt stöd. Mot denna bakgrund uppgav generaldirektören att den motivering som getts angående vissa linjer var tillräcklig för att undanröja de tveksamheter som uttryckts tidigare. Generaldirektören erinrade om att avtal om allmän trafik bara kan omfatta linjer för vilka det föreligger ett marknadsmisslyckande.

| (99) | Den 29 mars 2010 besvarade Italien kommissionens formella underrättelse av den 29 januari 2010. I sitt svar klargjorde Italien bland annat att när det gällde anbudsförfarandet för Toremar skulle elva intresserade parter delta i nästa fas av förfarandet. |
| --- | --- |

(99)

Den 29 mars 2010 besvarade Italien kommissionens formella underrättelse av den 29 januari 2010. I sitt svar klargjorde Italien bland annat att när det gällde anbudsförfarandet för Toremar skulle elva intresserade parter delta i nästa fas av förfarandet.

| (100) | Den 10 september 2010 informerade Italien under ett ad hoc-möte kommissionen om att det konkurrensutsatta förfarandet för bland annat Toremars avtal också hade försenats. Genom lag nr 163 av den 1 oktober 2010 förlängdes därefter de ursprungliga avtalen fram till avslutandet av privatiseringsprocessen för Tirrenia och Siremar (se även skäl 30). |
| --- | --- |

(100)

Den 10 september 2010 informerade Italien under ett ad hoc-möte kommissionen om att det konkurrensutsatta förfarandet för bland annat Toremars avtal också hade försenats. Genom lag nr 163 av den 1 oktober 2010 förlängdes därefter de ursprungliga avtalen fram till avslutandet av privatiseringsprocessen för Tirrenia och Siremar (se även skäl 30).

| (101) | Mot bakgrund av denna utveckling skickade kommissionen ytterligare en formell underrättelse den 24 november 2010. I denna skrivelse uppgav kommissionen följande:






  a) | Det ursprungliga avtalet för bland annat Toremar förlängdes automatiskt och utan ett konkurrensutsatt förfarande. |
| --- | --- | --- |

(101)

Mot bakgrund av denna utveckling skickade kommissionen ytterligare en formell underrättelse den 24 november 2010. I denna skrivelse uppgav kommissionen följande:

a)

Det ursprungliga avtalet för bland annat Toremar förlängdes automatiskt och utan ett konkurrensutsatt förfarande.

| b) | Även om de aktuella avtalen om allmän trafik fortsatte att tillämpas hade inget konkurrensutsatt förfarande genomförts för bland annat Toremar. |
| --- | --- |

b)

Även om de aktuella avtalen om allmän trafik fortsatte att tillämpas hade inget konkurrensutsatt förfarande genomförts för bland annat Toremar.

| c) | Kommissionen förbehöll sig rätten att om nödvändigt utfärda ett motiverat yttrande (med beaktande av eventuella kommentarer från Italien). |
| --- | --- |

c)

Kommissionen förbehöll sig rätten att om nödvändigt utfärda ett motiverat yttrande (med beaktande av eventuella kommentarer från Italien).

| (102) | Genom en skrivelse av den 15 juli 2016 underrättade Italien kommissionen om att privatiseringen av alla företagen i den tidigare Tirreniagruppen hade slutförts. Den 8 december 2016 beslutade kommissionen att avsluta överträdelseförfarandet. |
| --- | --- |

(102)

Genom en skrivelse av den 15 juli 2016 underrättade Italien kommissionen om att privatiseringen av alla företagen i den tidigare Tirreniagruppen hade slutförts. Den 8 december 2016 beslutade kommissionen att avsluta överträdelseförfarandet.

3.   SKÄLEN FÖR ATT INLEDA OCH UTVIDGA FÖRFARANDET

SKÄLEN FÖR ATT INLEDA OCH UTVIDGA FÖRFARANDET

3.1   Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

3.1.1   Uppfyllande av Altmarkkriterierna och förekomst av stöd

Uppfyllande av Altmarkkriterierna och förekomst av stöd

| (103) | I 2011 års beslut intog kommissionen preliminärt ståndpunkten att definitionen av skyldigheterna i samband med den allmänna trafikplikten inte var tillräckligt tydlig och att kommissionen därför inte kunde komma till någon definitiv slutsats om huruvida den innehöll något uppenbart fel. I det skedet hade kommissionen i synnerhet inte någon fullständig bild av de faktiska skyldigheter som Toremar ålagts för att trafikera de aktuella linjerna jämfört med de tjänster som konkurrenterna erbjöd på vissa av dem. |
| --- | --- |

(103)

I 2011 års beslut intog kommissionen preliminärt ståndpunkten att definitionen av skyldigheterna i samband med den allmänna trafikplikten inte var tillräckligt tydlig och att kommissionen därför inte kunde komma till någon definitiv slutsats om huruvida den innehöll något uppenbart fel. I det skedet hade kommissionen i synnerhet inte någon fullständig bild av de faktiska skyldigheter som Toremar ålagts för att trafikera de aktuella linjerna jämfört med de tjänster som konkurrenterna erbjöd på vissa av dem.

| (104) | Kommissionen intog preliminärt ståndpunkten att det andra kriteriet i Altmarkdomen (42) inte var uppfyllt eftersom parametrarna för beräkningen av ersättningen hade fastställts på förhand och i enlighet med kraven på insyn. Kommissionen konstaterade närmare bestämt att dessa parametrar beskrivs i det ursprungliga avtalet (för ersättningen för år 2009) och i Cipe-direktivet (för ersättningen från och med 2010). |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen intog preliminärt ståndpunkten att det andra kriteriet i Altmarkdomen (42) inte var uppfyllt eftersom parametrarna för beräkningen av ersättningen hade fastställts på förhand och i enlighet med kraven på insyn. Kommissionen konstaterade närmare bestämt att dessa parametrar beskrivs i det ursprungliga avtalet (för ersättningen för år 2009) och i Cipe-direktivet (för ersättningen från och med 2010).

42

| (105) | Kommissionen ansåg emellertid att det tredje Altmarkkriteriet inte tycktes vara uppfyllt och att operatörerna kunde ha överkompenserats för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. Kommissionen betvivlade i synnerhet att riskpremien på 6,5 %, som gäller från och med 2010, återspeglar en lämplig risknivå med tanke på att Toremar vid första påseendet inte tycks påta sig de risker som normalt följer av tillhandahållandet av sådana tjänster. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen ansåg emellertid att det tredje Altmarkkriteriet inte tycktes vara uppfyllt och att operatörerna kunde ha överkompenserats för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. Kommissionen betvivlade i synnerhet att riskpremien på 6,5 %, som gäller från och med 2010, återspeglar en lämplig risknivå med tanke på att Toremar vid första påseendet inte tycks påta sig de risker som normalt följer av tillhandahållandet av sådana tjänster.

| (106) | Kommissionen intog även den preliminära ståndpunkten att det fjärde Altmarkkriteriet inte uppfylldes eftersom förlängningen av det ursprungliga avtalet inte hade varit föremål för något anbudsförfarande. Kommissionen konstaterade dessutom att den inte hade mottagit något bevis till stöd för att Toremar faktiskt hade tillhandahållit tjänsterna till den lägsta kostnaden för det allmänna. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen intog även den preliminära ståndpunkten att det fjärde Altmarkkriteriet inte uppfylldes eftersom förlängningen av det ursprungliga avtalet inte hade varit föremål för något anbudsförfarande. Kommissionen konstaterade dessutom att den inte hade mottagit något bevis till stöd för att Toremar faktiskt hade tillhandahållit tjänsterna till den lägsta kostnaden för det allmänna.

| (107) | I 2011 års beslut drog kommissionen därför den preliminära slutsatsen att den ersättning för allmän trafik som betalats till Toremar under perioden 2009–2011 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen ansåg även att detta stöd skulle betraktas som nytt stöd. |
| --- | --- |

(107)

I 2011 års beslut drog kommissionen därför den preliminära slutsatsen att den ersättning för allmän trafik som betalats till Toremar under perioden 2009–2011 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen ansåg även att detta stöd skulle betraktas som nytt stöd.

3.1.2   Förenlighet

Förenlighet

| (108) | I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att ersättningen för den allmänna trafiken under perioden 2009–2011 faller utanför tillämpningsområdet för både 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (43) och 2005 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (44). Kommissionen bedömde därför denna åtgärd direkt enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och uttryckte tvivel om huruvida de tillämpliga villkoren för förenlighet var uppfyllda. |
| --- | --- |

(108)

I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att ersättningen för den allmänna trafiken under perioden 2009–2011 faller utanför tillämpningsområdet för både 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (43) och 2005 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (44). Kommissionen bedömde därför denna åtgärd direkt enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och uttryckte tvivel om huruvida de tillämpliga villkoren för förenlighet var uppfyllda.

43

44

| (109) | I 2012 års beslut noterade kommissionen att ett nytt paket med bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som bestod av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (45) och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (46), hade trätt i kraft den 31 januari 2012. Kommissionen intog emellertid den preliminära ståndpunkten att ersättningen för allmän trafikplikt inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet inte kunde betraktas som förenlig med den inre marknaden och undantas från anmälningsplikten enligt 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(109)

I 2012 års beslut noterade kommissionen att ett nytt paket med bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som bestod av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (45) och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (46), hade trätt i kraft den 31 januari 2012. Kommissionen intog emellertid den preliminära ståndpunkten att ersättningen för allmän trafikplikt inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet inte kunde betraktas som förenlig med den inre marknaden och undantas från anmälningsplikten enligt 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

45

46

| (110) | I 2010 års lag föreskrevs en förlängning av det ursprungliga avtalet från den 30 september 2010 fram till avslutandet av privatiseringsprocessen. Till följd av detta kunde den ersättning som företaget erhöll från och med den 1 oktober 2010 och fram till dess privatisering bedömas på grundval av 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilka enligt punkt 69 rambestämmelserna även är tillämpliga på stöd som beviljats före den 31 januari 2012 (se skälen 283 och 284). |
| --- | --- |

(110)

I 2010 års lag föreskrevs en förlängning av det ursprungliga avtalet från den 30 september 2010 fram till avslutandet av privatiseringsprocessen. Till följd av detta kunde den ersättning som företaget erhöll från och med den 1 oktober 2010 och fram till dess privatisering bedömas på grundval av 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilka enligt punkt 69 rambestämmelserna även är tillämpliga på stöd som beviljats före den 31 januari 2012 (se skälen 283 och 284).

3.2   Privatiseringen av Toremar

Privatiseringen av Toremar

| (111) | Vid tidpunkten för antagandet av 2012 års beslut hyste kommissionen tvivel om huruvida anbudsförfarandet för försäljningen av Toremars affärsgren hade varit tillräckligt transparent och villkorslöst för att säkerställa att försäljningen skedde till marknadspris. |
| --- | --- |

(111)

Vid tidpunkten för antagandet av 2012 års beslut hyste kommissionen tvivel om huruvida anbudsförfarandet för försäljningen av Toremars affärsgren hade varit tillräckligt transparent och villkorslöst för att säkerställa att försäljningen skedde till marknadspris.

| (112) | I 2012 års beslut ansåg kommissionen även att vissa villkor som ställdes i samband med privatiseringen kan ha begränsat antalet anbudsgivare och/eller påverkat försäljningspriset. Kommissionen erinrade om sin etablerade praxis vid försäljning av tillgångar tillhörande statligt ägda företag som görs av (eller i detta fall kan tillskrivas staten): icke-ekonomiska överväganden som en privat säljare inte skulle göra, såsom främjande av allmänpolitiska mål, sysselsättningskrav eller regional utveckling, tyder på förekomst av statligt stöd om de innebär att en potentiell köpare åläggs betungande förpliktelser och därmed kan leda till ett lägre försäljningspris. |
| --- | --- |

(112)

I 2012 års beslut ansåg kommissionen även att vissa villkor som ställdes i samband med privatiseringen kan ha begränsat antalet anbudsgivare och/eller påverkat försäljningspriset. Kommissionen erinrade om sin etablerade praxis vid försäljning av tillgångar tillhörande statligt ägda företag som görs av (eller i detta fall kan tillskrivas staten): icke-ekonomiska överväganden som en privat säljare inte skulle göra, såsom främjande av allmänpolitiska mål, sysselsättningskrav eller regional utveckling, tyder på förekomst av statligt stöd om de innebär att en potentiell köpare åläggs betungande förpliktelser och därmed kan leda till ett lägre försäljningspris.

| (113) | På grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga i det skedet ansåg kommissionen likaså att de så kallade tekniska och finansiella krav som ställdes i Toremars anbudsförfarande faktiskt orsakade störningar i anbudsförfarandet genom att potentiella anbudsgivare begränsades till befintliga rederier, med tanke på att det i detta ärende var ett företag som tilldelats ett avtal om allmän trafik som lades ut på försäljning (47). |
| --- | --- |

(113)

På grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga i det skedet ansåg kommissionen likaså att de så kallade tekniska och finansiella krav som ställdes i Toremars anbudsförfarande faktiskt orsakade störningar i anbudsförfarandet genom att potentiella anbudsgivare begränsades till befintliga rederier, med tanke på att det i detta ärende var ett företag som tilldelats ett avtal om allmän trafik som lades ut på försäljning (47).

tekniska och finansiella krav

47

| (114) | Av ovannämnda skäl drog kommissionen den preliminära slutsatsen att förfarandet för att privatisera Toremar inte hade varit tillräckligt transparent och villkorslöst för att säkerställa att försäljningen skedde till marknadspris. Kommissionen kunde därför i det skedet inte utesluta att köparen hade beviljats en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(114)

Av ovannämnda skäl drog kommissionen den preliminära slutsatsen att förfarandet för att privatisera Toremar inte hade varit tillräckligt transparent och villkorslöst för att säkerställa att försäljningen skedde till marknadspris. Kommissionen kunde därför i det skedet inte utesluta att köparen hade beviljats en ekonomisk fördel.

| (115) | Kommissionen ansåg också, på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga när den utfärdade 2012 års beslut, att eventuellt stöd som kunde ha beviljats under privatiseringsprocessen var oförenligt. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen ansåg också, på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga när den utfärdade 2012 års beslut, att eventuellt stöd som kunde ha beviljats under privatiseringsprocessen var oförenligt.

3.3   Det nya avtalet om allmän trafik mellan regionen Toscana och Moby/Toremar

Det nya avtalet om allmän trafik mellan regionen Toscana och Moby/Toremar

3.3.1   Uppfyllande av Altmarkkriterierna och förekomst av stöd

Uppfyllande av Altmarkkriterierna och förekomst av stöd

| (116) | I 2011 och 2012 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att den ersättning som betalades till Toremar (och dess förvärvare Moby) inte uppfyllde de kriterier som fastställs i Altmarkdomen och därför utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen nådde denna slutsats mot bakgrund av att i) det på åtminstone vissa av de linjer som trafikerades av Toremar uppenbarligen fanns konkurrenter som föreföll erbjuda liknande tjänster, och kommissionen inte hade tillgång till tillräcklig information för att kunna avgöra om tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse avspeglade ett verkligt behov av tjänster som marknadskrafterna inte ensamma kunde tillgodose, ii) beräkningen av ersättningen i enlighet med Cipe-direktivet tycktes ha lett till att operatören hade överkompenserats för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten av samma skäl som angavs i 2011 års beslut, och iii) det fjärde Altmarkkriteriet föreföll inte vara uppfyllt med tanke på att den allmänna trafiktjänsten såldes via ett anbudsförfarande på villkor att den vinnande anbudsgivaren skulle förvärva hela Toremar. Kommissionen intog den preliminära ståndpunkten att om avtalet om allmän trafik hade sålts via ett anbudsförfarande utan köpkravet skulle det ha lett till en lägre kostnad för det allmänna. |
| --- | --- |

(116)

I 2011 och 2012 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att den ersättning som betalades till Toremar (och dess förvärvare Moby) inte uppfyllde de kriterier som fastställs i Altmarkdomen och därför utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen nådde denna slutsats mot bakgrund av att i) det på åtminstone vissa av de linjer som trafikerades av Toremar uppenbarligen fanns konkurrenter som föreföll erbjuda liknande tjänster, och kommissionen inte hade tillgång till tillräcklig information för att kunna avgöra om tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse avspeglade ett verkligt behov av tjänster som marknadskrafterna inte ensamma kunde tillgodose, ii) beräkningen av ersättningen i enlighet med Cipe-direktivet tycktes ha lett till att operatören hade överkompenserats för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten av samma skäl som angavs i 2011 års beslut, och iii) det fjärde Altmarkkriteriet föreföll inte vara uppfyllt med tanke på att den allmänna trafiktjänsten såldes via ett anbudsförfarande på villkor att den vinnande anbudsgivaren skulle förvärva hela Toremar. Kommissionen intog den preliminära ståndpunkten att om avtalet om allmän trafik hade sålts via ett anbudsförfarande utan köpkravet skulle det ha lett till en lägre kostnad för det allmänna.

3.3.2   Förenlighet

Förenlighet

| (117) | Med avseende på förenligheten av ersättningen till Toremar konstaterade kommissionen på grundval av de uppgifter som Italien inkommit med att 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte föreföll vara tillämpligt på detta avtal om allmän trafik på grund av dess långa tilldelningsperiod (tolv år). I det skedet kunde kommissionen i alla händelser inte dra någon slutsats om tillämpningen av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom det undertecknade avtalet inte hade lämnats in ännu. Kommissionen mottog inga uppgifter (t.ex. antal transporterade passagerare under de två budgetåren före tilldelningen) för att kunna granska de återstående förenlighetsvillkoren i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommissionen bedömde sedan stödet på grundval av 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, men konstaterade att det fanns tveksamheter om huruvida villkoren för förenlighet i dessa bestämmelser var uppfyllda och uppmanade Italien att visa att så var fallet. |
| --- | --- |

(117)

Med avseende på förenligheten av ersättningen till Toremar konstaterade kommissionen på grundval av de uppgifter som Italien inkommit med att 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte föreföll vara tillämpligt på detta avtal om allmän trafik på grund av dess långa tilldelningsperiod (tolv år). I det skedet kunde kommissionen i alla händelser inte dra någon slutsats om tillämpningen av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom det undertecknade avtalet inte hade lämnats in ännu. Kommissionen mottog inga uppgifter (t.ex. antal transporterade passagerare under de två budgetåren före tilldelningen) för att kunna granska de återstående förenlighetsvillkoren i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommissionen bedömde sedan stödet på grundval av 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, men konstaterade att det fanns tveksamheter om huruvida villkoren för förenlighet i dessa bestämmelser var uppfyllda och uppmanade Italien att visa att så var fallet.

3.4   Förtöjningsprioriteringen

Förtöjningsprioriteringen

| (118) | I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att förtöjningsprioriteringen, i den mån det inte utgår någon ersättning för den, är en regelbaserad fördel som inte innefattar någon överföring av statliga medel och därför inte kan utgöra statligt stöd. Om det utgår ersättning för förtöjningsprioriteringen ansåg kommissionen alternativt att åtgärden, i den mån Toremar tillhandahåller en tjänst som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse och prioriteringen endast ges i samband med de linjer som omfattas av denna tjänst, inte innebar en ytterligare ekonomisk fördel eftersom den i så fall utgjorde en integrerad del av tillhandahållandet av tjänsten. Kommissionen uppmanade dock Italien och tredje parter att lämna ytterligare uppgifter om denna åtgärd. |
| --- | --- |

(118)

I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att förtöjningsprioriteringen, i den mån det inte utgår någon ersättning för den, är en regelbaserad fördel som inte innefattar någon överföring av statliga medel och därför inte kan utgöra statligt stöd. Om det utgår ersättning för förtöjningsprioriteringen ansåg kommissionen alternativt att åtgärden, i den mån Toremar tillhandahåller en tjänst som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse och prioriteringen endast ges i samband med de linjer som omfattas av denna tjänst, inte innebar en ytterligare ekonomisk fördel eftersom den i så fall utgjorde en integrerad del av tillhandahållandet av tjänsten. Kommissionen uppmanade dock Italien och tredje parter att lämna ytterligare uppgifter om denna åtgärd.

| (119) | Eftersom det hade uppstått tvivel beträffande lagligheten i uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse kunde kommissionen inte dra någon slutsats om åtgärdens förenlighet om den skulle anses utgöra stöd. |
| --- | --- |

(119)

Eftersom det hade uppstått tvivel beträffande lagligheten i uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse kunde kommissionen inte dra någon slutsats om åtgärdens förenlighet om den skulle anses utgöra stöd.

3.5   Åtgärder som fastställs i 2010 års lag

Åtgärder som fastställs i 2010 års lag

| (120) | I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att alla åtgärder som fastställdes i 2010 års lag utgjorde statligt stöd till förmån för företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar. Dessa omfattade 1) möjligheten att för likviditetsändamål utnyttja de medel som öronmärkts för upprustning av fartygen, 2) skattebefrielser i samband med privatiseringsprocessen, och 3) möjligheten att utnyttja medel från FAS. Kommissionen uppmanade Italien att tydliggöra om och hur var och en av dessa åtgärder var nödvändiga för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten. |
| --- | --- |

(120)

I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att alla åtgärder som fastställdes i 2010 års lag utgjorde statligt stöd till förmån för företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar. Dessa omfattade 1) möjligheten att för likviditetsändamål utnyttja de medel som öronmärkts för upprustning av fartygen, 2) skattebefrielser i samband med privatiseringsprocessen, och 3) möjligheten att utnyttja medel från FAS. Kommissionen uppmanade Italien att tydliggöra om och hur var och en av dessa åtgärder var nödvändiga för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten.

| (121) | Kommissionen intog även den preliminära ståndpunkten att dessa åtgärder sannolikt utgjorde driftstöd som minskade de kostnader som Toremar, och de övriga företagen i den tidigare Tirreniagruppen, annars skulle ha varit tvungna att själva bära och att dessa åtgärder därmed skulle anses vara oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen intog även den preliminära ståndpunkten att dessa åtgärder sannolikt utgjorde driftstöd som minskade de kostnader som Toremar, och de övriga företagen i den tidigare Tirreniagruppen, annars skulle ha varit tvungna att själva bära och att dessa åtgärder därmed skulle anses vara oförenliga med den inre marknaden.

4.   SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN

SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN

4.1   Om den allmänna trafikplikten och konkurrensmiljön

Om den allmänna trafikplikten och konkurrensmiljön

| (122) | Italien tillhandahöll en förteckning (styrkt av motsvarande rättslig dokumentation) över de linjer som trafikerades av Toremar och som omfattades av allmän trafikplikt, inklusive turtätheten per säsong och tidtabeller, konkurrensmiljön och skälen till den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

(122)

Italien tillhandahöll en förteckning (styrkt av motsvarande rättslig dokumentation) över de linjer som trafikerades av Toremar och som omfattades av allmän trafikplikt, inklusive turtätheten per säsong och tidtabeller, konkurrensmiljön och skälen till den allmänna trafikplikten.

| (123) | När det gäller frågan om huruvida det föreligger en tjänst som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse konstaterade Italien att den ovanstående allmänna trafikplikten hade fastställts för att upprätthålla den territoriella kontinuiteten och förbindelserna mellan fastlandet och öarna. Tjänsten bidrar till den ekonomiska utvecklingen på öarna och underlättar intermodal transport, samtidigt som den garanterar ösamhällenas grundläggande mobilitetsbehov året runt och säkerställer att den grundlagsfästa rätten till territoriell kontinuitet upprätthålls. |
| --- | --- |

(123)

När det gäller frågan om huruvida det föreligger en tjänst som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse konstaterade Italien att den ovanstående allmänna trafikplikten hade fastställts för att upprätthålla den territoriella kontinuiteten och förbindelserna mellan fastlandet och öarna. Tjänsten bidrar till den ekonomiska utvecklingen på öarna och underlättar intermodal transport, samtidigt som den garanterar ösamhällenas grundläggande mobilitetsbehov året runt och säkerställer att den grundlagsfästa rätten till territoriell kontinuitet upprätthålls.

| (124) | Vad beträffar konkurrensmiljön inkom Italien med uppgifter som visade att Toremar är den enda operatör som trafikerar de flesta av linjerna året runt. Även om viss konkurrens har förekommit under årens lopp, särskilt på linjen Piombino–Portoferraio (linje A2) med deltagande av Moby, anser Italien att den tjänst som erbjöds av Toremar inte kan ersättas och att marknadskrafterna ensamma inte skulle ha kunnat garantera territoriell kontinuitet. |
| --- | --- |

(124)

Vad beträffar konkurrensmiljön inkom Italien med uppgifter som visade att Toremar är den enda operatör som trafikerar de flesta av linjerna året runt. Även om viss konkurrens har förekommit under årens lopp, särskilt på linjen Piombino–Portoferraio (linje A2) med deltagande av Moby, anser Italien att den tjänst som erbjöds av Toremar inte kan ersättas och att marknadskrafterna ensamma inte skulle ha kunnat garantera territoriell kontinuitet.

(linje A2)

4.2   Privatiseringen av Toremar

Privatiseringen av Toremar

4.2.1   Toremars försäljningspris

Toremars försäljningspris

| (125) | Enligt Italien innebar privatiseringen av Toremar att hela företagets aktiekapital överfördes via ett offentligt anbudsförfarande som anordnades av regionen Toscana. Detta förfarande innebar dessutom en samtidig tilldelning av sjötransporttjänster i Toscanas skärgård för en period av tolv år i syfte att upprätthålla territoriell kontinuitet. |
| --- | --- |

(125)

Enligt Italien innebar privatiseringen av Toremar att hela företagets aktiekapital överfördes via ett offentligt anbudsförfarande som anordnades av regionen Toscana. Detta förfarande innebar dessutom en samtidig tilldelning av sjötransporttjänster i Toscanas skärgård för en period av tolv år i syfte att upprätthålla territoriell kontinuitet.

| (126) | Regionen Toscana beställde en oberoende expertutvärdering (se skälen 67 och 68) för att bedöma de rättsliga och ekonomiska aspekterna av försäljningen av Toremar. Enligt Italien anger denna utvärdering (Fidi-rapporten) tydligt och klart de förfaranden som följdes för att fastställa värdet på Toremars aktiekapital. |
| --- | --- |

(126)

Regionen Toscana beställde en oberoende expertutvärdering (se skälen 67 och 68) för att bedöma de rättsliga och ekonomiska aspekterna av försäljningen av Toremar. Enligt Italien anger denna utvärdering (Fidi-rapporten) tydligt och klart de förfaranden som följdes för att fastställa värdet på Toremars aktiekapital.

Fidi-rapporten

4.2.2   Om förfarandets transparenta och icke-diskriminerande karaktär

Om förfarandets transparenta och icke-diskriminerande karaktär

| (127) | Italien påpekar att förfarandet genomfördes i enlighet med de rättsliga principerna om insyn och icke-diskriminering. Italien hävdade att samtliga elva parter som uttryckte intresse fick den relevanta information som de behövde för att lämna sitt anbud genom tillgång till ett datarum, där all dokumentation tillhandahölls. Italien uppger dessutom att man i detta skede av förfarandet inte hade någon kontroll över de potentiella anbudsgivarna, eftersom svaren på intresseanmälan inte var bindande. Budgivarna hade också rätt att ställa frågor och få dem besvarade från den upphandlande myndigheten. |
| --- | --- |

(127)

Italien påpekar att förfarandet genomfördes i enlighet med de rättsliga principerna om insyn och icke-diskriminering. Italien hävdade att samtliga elva parter som uttryckte intresse fick den relevanta information som de behövde för att lämna sitt anbud genom tillgång till ett datarum, där all dokumentation tillhandahölls. Italien uppger dessutom att man i detta skede av förfarandet inte hade någon kontroll över de potentiella anbudsgivarna, eftersom svaren på intresseanmälan inte var bindande. Budgivarna hade också rätt att ställa frågor och få dem besvarade från den upphandlande myndigheten.

| (128) | När det gäller kommissionens tvivel angående de tekniska och finansiella krav som ställdes på budgivarnas deltagande i anbudsförfarandet hävdar Italien att sådana krav inte är diskriminerande, utan grundar sig på behovet av att välja en operatör som kan tillhandahålla specifik sakkunskap med hänsyn till den kvantitativa och kvalitativa utvecklingen av de allmännyttiga tjänster som upphandlas. Detta är mer relevant för ett anbudsförfarande som det anbudsförfarande som är föremål för detta förfarande, eftersom försäljningen av Toremar kombinerades med ingåendet av ett nytt avtal om allmän trafik (48). Enligt Italien strider de tekniska och finansiella kraven i anbudsförfarandet inte mot kravet att anbudsförfarandet ska vara öppet för alla potentiella anbudsgivare, utan är en direkt och nödvändig konsekvens av de särskilda omständigheterna kring detta anbudsförfarande. |
| --- | --- |

(128)

När det gäller kommissionens tvivel angående de tekniska och finansiella krav som ställdes på budgivarnas deltagande i anbudsförfarandet hävdar Italien att sådana krav inte är diskriminerande, utan grundar sig på behovet av att välja en operatör som kan tillhandahålla specifik sakkunskap med hänsyn till den kvantitativa och kvalitativa utvecklingen av de allmännyttiga tjänster som upphandlas. Detta är mer relevant för ett anbudsförfarande som det anbudsförfarande som är föremål för detta förfarande, eftersom försäljningen av Toremar kombinerades med ingåendet av ett nytt avtal om allmän trafik (48). Enligt Italien strider de tekniska och finansiella kraven i anbudsförfarandet inte mot kravet att anbudsförfarandet ska vara öppet för alla potentiella anbudsgivare, utan är en direkt och nödvändig konsekvens av de särskilda omständigheterna kring detta anbudsförfarande.

48

| (129) | När det särskilt gäller de överförda tillgångarna och skyldigheten att upprätthålla nivån på antalet anställda framhåller Italien att försäljningen av Toremar inte omfattade någon skyldighet angående sysselsättningsnivåer. |
| --- | --- |

(129)

När det särskilt gäller de överförda tillgångarna och skyldigheten att upprätthålla nivån på antalet anställda framhåller Italien att försäljningen av Toremar inte omfattade någon skyldighet angående sysselsättningsnivåer.

4.3   Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med Altmarkkriterierna

Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med Altmarkkriterierna

| (130) | Italien hävdar att de fyra Altmarkkriterierna är uppfyllda både för perioden 2009–2011 och för perioden 2012–2024, av följande skäl:






  — | Toremar har anförtrotts fullgörandet av allmännyttiga skyldigheter. I förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik anges tydligt skyldigheterna angående de linjer som ska trafikeras, tidtabeller, turtäthet, fartygens kvalitet och kvaliteten på tjänsten i allmänhet, taxebestämmelser med avseende på de hamnar som trafikeras och skyldigheterna avseende passagerarrättigheter enligt unionens lagstiftning. Italien anser därför att skyldigheterna i samband med de allmännyttiga tjänsterna är klart definierade och att det första Altmarkkriteriet därmed är uppfyllt. |
| --- | --- | --- |

(130)

Italien hävdar att de fyra Altmarkkriterierna är uppfyllda både för perioden 2009–2011 och för perioden 2012–2024, av följande skäl:

—

Toremar har anförtrotts fullgörandet av allmännyttiga skyldigheter. I förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik anges tydligt skyldigheterna angående de linjer som ska trafikeras, tidtabeller, turtäthet, fartygens kvalitet och kvaliteten på tjänsten i allmänhet, taxebestämmelser med avseende på de hamnar som trafikeras och skyldigheterna avseende passagerarrättigheter enligt unionens lagstiftning. Italien anser därför att skyldigheterna i samband med de allmännyttiga tjänsterna är klart definierade och att det första Altmarkkriteriet därmed är uppfyllt.

| — | De parametrar som användes för att beräkna ersättningen har fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. Dessa parametrar förklaras i detalj i Cipe-direktivet som är tillämpligt på ersättning som beviljas från och med 2010, och tillämpas även på det nya avtalet om allmän trafik (och dess bilagor). Italien anser därför att dessa kriterier var fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt och att det andra Altmarkkriteriet är uppfyllt. |
| --- | --- |

—

De parametrar som användes för att beräkna ersättningen har fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. Dessa parametrar förklaras i detalj i Cipe-direktivet som är tillämpligt på ersättning som beviljas från och med 2010, och tillämpas även på det nya avtalet om allmän trafik (och dess bilagor). Italien anser därför att dessa kriterier var fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt och att det andra Altmarkkriteriet är uppfyllt.

| — | Vad gäller det tredje Altmarkkriteriet överskrider ersättningen, varken i förlängningen av det ursprungliga avtalet eller i det nya avtalet om allmän trafik, inte vad som krävs för att täcka de kostnader som följer av genomförandet av den allmänna trafikplikten. Detta framgår tydligt av företagets resultaträkningar, som visar en förlust på 372 008 euro för treårsperioden 2009–2011 och en förlust på 353 960 euro för femårsperioden 2012–2016. Till följd av den utjämningsmekanism som införts i artikel 26 i det nya avtalet om allmän trafik har åtgärder dessutom vidtagits för att säkerställa att eventuella avvikelser korrigeras och överkompensation således undviks. |
| --- | --- |

—

Vad gäller det tredje Altmarkkriteriet överskrider ersättningen, varken i förlängningen av det ursprungliga avtalet eller i det nya avtalet om allmän trafik, inte vad som krävs för att täcka de kostnader som följer av genomförandet av den allmänna trafikplikten. Detta framgår tydligt av företagets resultaträkningar, som visar en förlust på 372 008 euro för treårsperioden 2009–2011 och en förlust på 353 960 euro för femårsperioden 2012–2016. Till följd av den utjämningsmekanism som införts i artikel 26 i det nya avtalet om allmän trafik har åtgärder dessutom vidtagits för att säkerställa att eventuella avvikelser korrigeras och överkompensation således undviks.

| — | Italien anser att även det fjärde Altmarkkriteriet är uppfyllt. Regionen Toscana övervakade företagets effektivitet under tvåårsperioden 2010–2011. Under den period som omfattas av det nya avtalet om allmän trafik valdes det företag som skulle anförtros den allmänna trafikplikten via ett anbudsförfarande i enlighet med unionens bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Italien anser att även det fjärde Altmarkkriteriet är uppfyllt. Regionen Toscana övervakade företagets effektivitet under tvåårsperioden 2010–2011. Under den period som omfattas av det nya avtalet om allmän trafik valdes det företag som skulle anförtros den allmänna trafikplikten via ett anbudsförfarande i enlighet med unionens bestämmelser.

4.4   Om den kapitalavkastning på 9,95 % som användes för 2010 och den riskpremie på 6,5 % som fastställs i Cipe-direktivet från och med 2010

Om den kapitalavkastning på 9,95 % som användes för 2010 och den riskpremie på 6,5 % som fastställs i Cipe-direktivet från och med 2010

| (131) | I 2011 års beslut anges att avkastningen på investerat kapital för 2010 fastställdes till 9,95 % före skatt. Italien uppmanades att motivera detta med tanke på att Cipe-direktivet föreskriver att riskpremien på 6,5 % ska användas för att bestämma kapitalavkastningen beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC) (se skäl 46). |
| --- | --- |

(131)

I 2011 års beslut anges att avkastningen på investerat kapital för 2010 fastställdes till 9,95 % före skatt. Italien uppmanades att motivera detta med tanke på att Cipe-direktivet föreskriver att riskpremien på 6,5 % ska användas för att bestämma kapitalavkastningen beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC) (se skäl 46).

| (132) | Italien hävdar att hänvisningen till kapitalavkastningen på 9,95 % avser de utkast till nya avtal om allmän trafik som bjuds ut för anbud tillsammans med företagen och undertecknas med köparna när privatiseringen av vart och ett av företagen i Tirreniagruppen har slutförts (se skäl 27). |
| --- | --- |

(132)

Italien hävdar att hänvisningen till kapitalavkastningen på 9,95 % avser de utkast till nya avtal om allmän trafik som bjuds ut för anbud tillsammans med företagen och undertecknas med köparna när privatiseringen av vart och ett av företagen i Tirreniagruppen har slutförts (se skäl 27).

| (133) | Italien påpekar också att eftersom ett tak infördes för ersättningsbeloppet i anbudsförfarandet (dvs. anbudsunderlaget) genom 2009 års lag (49), beslutade man att förenkla beräkningen av ersättningen genom att tillämpa en schablonavkastning på kapital. För den period som omfattar förlängningen av det ursprungliga avtalet (dvs. 2010–2011) har schablonavkastningen på kapital i praktiken beräknats med satsen 6,9 %. Från och med 2012, enligt det nya avtalet om allmän trafik med Moby/Toremar, har en schablonavkastning på kapital på 6,5 % tillämpats. Italien har hävdat att dessa schablonavkastningar på kapital fortfarande står i proportion till riskerna och att de i alla händelser är lägre än den sats på 9,95 % som ursprungligen anmäldes till kommissionen. |
| --- | --- |

(133)

Italien påpekar också att eftersom ett tak infördes för ersättningsbeloppet i anbudsförfarandet (dvs. anbudsunderlaget) genom 2009 års lag (49), beslutade man att förenkla beräkningen av ersättningen genom att tillämpa en schablonavkastning på kapital. För den period som omfattar förlängningen av det ursprungliga avtalet (dvs. 2010–2011) har schablonavkastningen på kapital i praktiken beräknats med satsen 6,9 %. Från och med 2012, enligt det nya avtalet om allmän trafik med Moby/Toremar, har en schablonavkastning på kapital på 6,5 % tillämpats. Italien har hävdat att dessa schablonavkastningar på kapital fortfarande står i proportion till riskerna och att de i alla händelser är lägre än den sats på 9,95 % som ursprungligen anmäldes till kommissionen.

49

| (134) | Italien förklarar också att en tillämpning av den fullständiga metoden i enlighet med Cipe-direktivet skulle ha kunnat leda till en kapitalavkastning som överskred 6,5 %. Italien anser därför att det förenklade tillvägagångssättet är försiktigt och i princip inte möjliggör en högre ersättning till Moby/Toremar än vad som fastställdes i Cipe-direktivet. |
| --- | --- |

(134)

Italien förklarar också att en tillämpning av den fullständiga metoden i enlighet med Cipe-direktivet skulle ha kunnat leda till en kapitalavkastning som överskred 6,5 %. Italien anser därför att det förenklade tillvägagångssättet är försiktigt och i princip inte möjliggör en högre ersättning till Moby/Toremar än vad som fastställdes i Cipe-direktivet.

4.5   Om förtöjningsprioriteringen

Om förtöjningsprioriteringen

| (135) | Italien hänvisar till artikel 19ter.21 i 2009 års lag, enligt vilken Toremar har rätt att behålla den förtöjningsprioritering som företaget redan har tilldelats och prioriteringen vid tilldelning av nya förtöjningstider enligt nationell lagstiftning (se skäl 90). |
| --- | --- |

(135)

Italien hänvisar till artikel 19ter.21 i 2009 års lag, enligt vilken Toremar har rätt att behålla den förtöjningsprioritering som företaget redan har tilldelats och prioriteringen vid tilldelning av nya förtöjningstider enligt nationell lagstiftning (se skäl 90).

| (136) | Italien hävdar att tilldelningen av förtöjningsprioriteringen inte har inneburit någon förlust av statliga medel. Enligt Italien betalar alla färjeoperatörer normala förtöjningsavgifter till berörda hamnmyndigheter. Italien hävdar även att denna förtöjningsprioritering endast tillämpas för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten, och att Toremar, och senare Moby/Toremar, inte betalar eller har betalat någon ytterligare avgift för förtöjningsprioriteringen eftersom hamnarna även i avsaknad av en formell förtöjningsprioritering ger dem företräde att välja förtöjningstider på grund av deras uppdrag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

(136)

Italien hävdar att tilldelningen av förtöjningsprioriteringen inte har inneburit någon förlust av statliga medel. Enligt Italien betalar alla färjeoperatörer normala förtöjningsavgifter till berörda hamnmyndigheter. Italien hävdar även att denna förtöjningsprioritering endast tillämpas för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten, och att Toremar, och senare Moby/Toremar, inte betalar eller har betalat någon ytterligare avgift för förtöjningsprioriteringen eftersom hamnarna även i avsaknad av en formell förtöjningsprioritering ger dem företräde att välja förtöjningstider på grund av deras uppdrag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.

| (137) | Italien anser inte att företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar och dess förvärvare Moby, beviljas någon betydande fördel genom förtöjningsprioriteringen. De hävdar närmare bestämt att förtöjningsprioriteringen endast tillämpas under mycket begränsade omständigheter. Storleken på de flesta hamnarna och förhandsplaneringen av ankomster och avgångar innebär normalt sett, med undantag för förseningar och extrema väderförhållanden, att det inte sker några överlappningar i fråga om användningen av specifika förtöjningsplatser. Eftersom Toremar och Moby bedriver sin trafik året runt (till skillnad från operatörer som bara bedriver trafik under högsäsong) är det också naturligt att hamnarna ger dem företräde att välja förtöjningstider även utan av en formell förtöjningsprioritering. Italien anser av dessa skäl att förtöjningsprioriteringen inte kan ha medfört någon betydande fördel för Toremar och Moby. |
| --- | --- |

(137)

Italien anser inte att företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar och dess förvärvare Moby, beviljas någon betydande fördel genom förtöjningsprioriteringen. De hävdar närmare bestämt att förtöjningsprioriteringen endast tillämpas under mycket begränsade omständigheter. Storleken på de flesta hamnarna och förhandsplaneringen av ankomster och avgångar innebär normalt sett, med undantag för förseningar och extrema väderförhållanden, att det inte sker några överlappningar i fråga om användningen av specifika förtöjningsplatser. Eftersom Toremar och Moby bedriver sin trafik året runt (till skillnad från operatörer som bara bedriver trafik under högsäsong) är det också naturligt att hamnarna ger dem företräde att välja förtöjningstider även utan av en formell förtöjningsprioritering. Italien anser av dessa skäl att förtöjningsprioriteringen inte kan ha medfört någon betydande fördel för Toremar och Moby.

4.6   Om de åtgärder som fastställs i 2010 års lag

Om de åtgärder som fastställs i 2010 års lag

| (138) | När det gäller de åtgärder som fastställs i 2010 års lag (se skälen 91 och 92), hävdar Italien att Toremar har tilldelats och effektivt har använt de ekonomiska resurser som redan anslagits enligt lag 102/2009 för det ursprungliga ändamålet. Toremar använde 1 617 300 euro för att rusta upp sin flotta för att uppfylla internationella säkerhetsnormer (dvs. 808 650 för upprustningen av fartyget Aethalia och 808 650 euro för upprustningen av fartyget Liburna). Toremar hävdar att dessa medel inte har använts för likviditetsändamål. |
| --- | --- |

(138)

När det gäller de åtgärder som fastställs i 2010 års lag (se skälen 91 och 92), hävdar Italien att Toremar har tilldelats och effektivt har använt de ekonomiska resurser som redan anslagits enligt lag 102/2009 för det ursprungliga ändamålet. Toremar använde 1 617 300 euro för att rusta upp sin flotta för att uppfylla internationella säkerhetsnormer (dvs. 808 650 för upprustningen av fartyget Aethalia och 808 650 euro för upprustningen av fartyget Liburna). Toremar hävdar att dessa medel inte har använts för likviditetsändamål.

| (139) | Beträffande skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen hävdar Italien att denna åtgärd inte har tillämpats när det gäller bolagsskatten, eftersom Caremar, Saremar och Toremar överfördes till regionerna utan ersättning. I avsaknad av ersättning är därför artikel 86.1 a i den konsoliderade lagen om bolagsskatt avseende kapitalvinster i samband med överföring av tillgångar mot ersättning inte tillämplig. När det gäller mervärdesskatt konstaterar Italien att överföringen av Caremar, Saremar och Toremar utgjorde transaktioner som är befriade från mervärdesskatt i enlighet med artikel 10.1.4 i presidentdekret nr 633 av den 26 oktober 1972. I fråga om andra indirekta skatter än mervärdesskatt betonar Italien att avsikten med den skattebefrielse som anges i 2010 års lag var att förenkla administrationen. Skattemässigt kan effekten av den betraktas som försumbar och av ringa betydelse jämfört med skatter som tas ut enligt schablonbelopp. Den rör i synnerhet registreringsavgifter (168 euro per dokument), avgifter för inskrivning och registrering av inteckningar i fastighetsregistret (168 euro per inskrivning/registrering) och stämpelavgifter (14,62 euro för fyra sidor). |
| --- | --- |

(139)

Beträffande skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen hävdar Italien att denna åtgärd inte har tillämpats när det gäller bolagsskatten, eftersom Caremar, Saremar och Toremar överfördes till regionerna utan ersättning. I avsaknad av ersättning är därför artikel 86.1 a i den konsoliderade lagen om bolagsskatt avseende kapitalvinster i samband med överföring av tillgångar mot ersättning inte tillämplig. När det gäller mervärdesskatt konstaterar Italien att överföringen av Caremar, Saremar och Toremar utgjorde transaktioner som är befriade från mervärdesskatt i enlighet med artikel 10.1.4 i presidentdekret nr 633 av den 26 oktober 1972. I fråga om andra indirekta skatter än mervärdesskatt betonar Italien att avsikten med den skattebefrielse som anges i 2010 års lag var att förenkla administrationen. Skattemässigt kan effekten av den betraktas som försumbar och av ringa betydelse jämfört med skatter som tas ut enligt schablonbelopp. Den rör i synnerhet registreringsavgifter (168 euro per dokument), avgifter för inskrivning och registrering av inteckningar i fastighetsregistret (168 euro per inskrivning/registrering) och stämpelavgifter (14,62 euro för fyra sidor).

| (140) | Vad gäller medlen från FAS hävdar Italien att Toremar inte har dragit fördel av dessa. De klargjorde dessutom att medlen från FAS inte användes för att ge ytterligare ersättning till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inklusive Toremar. Dessa medel ställdes i stället till förfogande för att komplettera de budgetanslag som hade avsatts för att betala ersättningen för den allmänna trafikplikten till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, om dessa budgetanslag skulle visa sig otillräckliga. Italien konstaterar att artikel 1.5ter i lagdekret 125/2010 gav regionerna möjlighet att utnyttja medel från FAS för att finansiera (delar av) ersättningen för allmän trafikplikt och därmed säkerställa den allmänna sjöfartstrafikens fortsättning. Italien klargör dessutom att enligt artikel 26 i lagdekret 185/2008 öronmärktes 65 miljoner euro för åren 2009, 2010 och 2011 för Tirreniagruppen, och således togs 195 miljoner euro ut från FAS-medlen. Dessa medel överfördes därefter till transportministeriets konto, som öronmärkta för betalningen av ersättningen för allmän trafik till företagen i den tidigare Tirreniagruppen (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar och Saremar). Denna åtgärd rör därför enbart en avsättning av medel i Italiens budget för att betala ersättningarna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. |
| --- | --- |

(140)

Vad gäller medlen från FAS hävdar Italien att Toremar inte har dragit fördel av dessa. De klargjorde dessutom att medlen från FAS inte användes för att ge ytterligare ersättning till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inklusive Toremar. Dessa medel ställdes i stället till förfogande för att komplettera de budgetanslag som hade avsatts för att betala ersättningen för den allmänna trafikplikten till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, om dessa budgetanslag skulle visa sig otillräckliga. Italien konstaterar att artikel 1.5ter i lagdekret 125/2010 gav regionerna möjlighet att utnyttja medel från FAS för att finansiera (delar av) ersättningen för allmän trafikplikt och därmed säkerställa den allmänna sjöfartstrafikens fortsättning. Italien klargör dessutom att enligt artikel 26 i lagdekret 185/2008 öronmärktes 65 miljoner euro för åren 2009, 2010 och 2011 för Tirreniagruppen, och således togs 195 miljoner euro ut från FAS-medlen. Dessa medel överfördes därefter till transportministeriets konto, som öronmärkta för betalningen av ersättningen för allmän trafik till företagen i den tidigare Tirreniagruppen (Tirrenia, Siremar, Caremar, Toremar och Saremar). Denna åtgärd rör därför enbart en avsättning av medel i Italiens budget för att betala ersättningarna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna.

4.7   Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| (141) | Även om Italien anser att den ersättning för allmän trafikplikt som betalas till Toremar enligt det nya avtalet om allmän trafik inte utgör statligt stöd har Italien ändå lagt fram argument för varför denna åtgärd skulle överensstämma med 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse om den hade ansetts utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(141)

Även om Italien anser att den ersättning för allmän trafikplikt som betalas till Toremar enligt det nya avtalet om allmän trafik inte utgör statligt stöd har Italien ändå lagt fram argument för varför denna åtgärd skulle överensstämma med 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse om den hade ansetts utgöra statligt stöd.

| (142) | I sitt svar lämnar Italien uppgifter om den genomsnittliga årliga trafiken under perioden 2010–2016, baserat på samtliga linjer. På grundval av detta inkom Italien med uppgifter om persontrafik för att visa att tröskelvärdet på 300 000 passagerare som fastställs i artikel 2.1 d i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte har överskridits på någon av de linjer som Toremar trafikerade fram till utgången av 2011 och från och med 2012 av Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(142)

I sitt svar lämnar Italien uppgifter om den genomsnittliga årliga trafiken under perioden 2010–2016, baserat på samtliga linjer. På grundval av detta inkom Italien med uppgifter om persontrafik för att visa att tröskelvärdet på 300 000 passagerare som fastställs i artikel 2.1 d i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte har överskridits på någon av de linjer som Toremar trafikerade fram till utgången av 2011 och från och med 2012 av Moby/Toremar.

4.8   Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

Om förenligheten av förlängningen av det ursprungliga avtalet och det nya avtalet om allmän trafik med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| (143) | Italien hävdar vidare att ingen överkompensation till förmån för Moby/Toremar har förekommit och att villkoren i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda. |
| --- | --- |

(143)

Italien hävdar vidare att ingen överkompensation till förmån för Moby/Toremar har förekommit och att villkoren i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda.

| (144) | För att motivera detta lämnade Italien uppgifter om beloppen för avkastning på investerat kapital för 2010–2017 och den metod som använts för att kontrollera att ingen överkompensation förekommer för de tjänster som tillhandahålls av Toremar och Moby/Toremar, kostnader och intäkter per linje för 2010–2017 och avskrivningsperioden för flottan för 2009–2017 (50). |
| --- | --- |

(144)

För att motivera detta lämnade Italien uppgifter om beloppen för avkastning på investerat kapital för 2010–2017 och den metod som använts för att kontrollera att ingen överkompensation förekommer för de tjänster som tillhandahålls av Toremar och Moby/Toremar, kostnader och intäkter per linje för 2010–2017 och avskrivningsperioden för flottan för 2009–2017 (50).

50

| (145) | Italien hävdar dessutom att Toremar (och Moby/Toremar) inte har bedrivit någon kommersiell verksamhet från 2009 och fram till dags dato. |
| --- | --- |

(145)

Italien hävdar dessutom att Toremar (och Moby/Toremar) inte har bedrivit någon kommersiell verksamhet från 2009 och fram till dags dato.

5.   SYNPUNKTER FRÅN MOBY/TOREMAR

SYNPUNKTER FRÅN MOBY/TOREMAR

5.1   Om den allmänna trafikplikten och konkurrensmiljön

Om den allmänna trafikplikten och konkurrensmiljön

| (146) | Moby/Toremar hävdar att den allmänna trafikplikten angående de berörda linjerna definieras konkret i det nya avtalet om allmän trafik och dess bilagor. Skyldigheterna rör bland annat tjänstens kvalitet och egenskaper (avgångar, tidtabeller, villkor för tjänsten) och tillämpliga taxor. |
| --- | --- |

(146)

Moby/Toremar hävdar att den allmänna trafikplikten angående de berörda linjerna definieras konkret i det nya avtalet om allmän trafik och dess bilagor. Skyldigheterna rör bland annat tjänstens kvalitet och egenskaper (avgångar, tidtabeller, villkor för tjänsten) och tillämpliga taxor.

| (147) | Som svar på klagandens påstående om att ett monopol håller på att skapas på linjen Piombino–ön Elba till följd av samgåendet mellan Toremar och Moby, påpekar Toremar och Moby att den italienska nationella konkurrensmyndigheten har godkänt sammanslagningen genom beslut nr 22622 av den 19 juli 2011, under förutsättning att vissa villkor uppfylls som just syftar till att säkerställa konkurrens på den linjen. |
| --- | --- |

(147)

Som svar på klagandens påstående om att ett monopol håller på att skapas på linjen Piombino–ön Elba till följd av samgåendet mellan Toremar och Moby, påpekar Toremar och Moby att den italienska nationella konkurrensmyndigheten har godkänt sammanslagningen genom beslut nr 22622 av den 19 juli 2011, under förutsättning att vissa villkor uppfylls som just syftar till att säkerställa konkurrens på den linjen.

| (148) | Moby/Toremar hävdar dessutom att de berörda linjerna inte skulle kunna trafikeras utan statligt stöd och att marknaden ensam inte kunde tillhandahålla tjänsterna enligt de minimikrav som fastställs i det offentliga kontraktet. |
| --- | --- |

(148)

Moby/Toremar hävdar dessutom att de berörda linjerna inte skulle kunna trafikeras utan statligt stöd och att marknaden ensam inte kunde tillhandahålla tjänsterna enligt de minimikrav som fastställs i det offentliga kontraktet.

5.2   Privatiseringen av Toremar

Privatiseringen av Toremar

5.2.1   Om det pris som har betalats för Toremars aktier

Om det pris som har betalats för Toremars aktier

| (149) | Moby/Toremar hävdar att prioriteringen av Toremar inte innehåller något inslag av statligt stöd, eftersom det överenskomna priset certifierades av en oberoende utvärderare. |
| --- | --- |

(149)

Moby/Toremar hävdar att prioriteringen av Toremar inte innehåller något inslag av statligt stöd, eftersom det överenskomna priset certifierades av en oberoende utvärderare.

5.2.2   Om förfarandets transparenta och icke-diskriminerande karaktär och kombinationen av Toremars tillgångar med ett nytt avtal om allmän trafik

Om förfarandets transparenta och icke-diskriminerande karaktär och kombinationen av Toremars tillgångar med ett nytt avtal om allmän trafik

| (150) | Som svar på kommissionens preliminära ståndpunkt i 2012 års beslut om att anbudsförfarandets tekniska och finansiella krav kan ha begränsat antalet konkurrenter som potentiellt skulle vara intresserade av att lämna anbud, hävdar Moby/Toremar att dessa krav var nödvändiga med tanke på Toremars speciella struktur till följd av att företaget ingick i Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(150)

Som svar på kommissionens preliminära ståndpunkt i 2012 års beslut om att anbudsförfarandets tekniska och finansiella krav kan ha begränsat antalet konkurrenter som potentiellt skulle vara intresserade av att lämna anbud, hävdar Moby/Toremar att dessa krav var nödvändiga med tanke på Toremars speciella struktur till följd av att företaget ingick i Tirreniagruppen.

| (151) | Enligt Moby/Toremar hade Toremar inte alla inrättningar som behövs för att ensamt säkerställa de sjöfartstjänster som krävs och har tidigare alltid använt sig av Tirreniagruppens tjänster, i synnerhet tjänster av kommersiell natur (t.ex. samordning av verksamheten vid hamnbiljettkontoren, teletjänstcentraler och kommunikation), av teknisk natur (t.ex. drift av informationssystem) och vissa mer specialiserade tjänster (t.ex. utbudsstyrning). |
| --- | --- |

(151)

Enligt Moby/Toremar hade Toremar inte alla inrättningar som behövs för att ensamt säkerställa de sjöfartstjänster som krävs och har tidigare alltid använt sig av Tirreniagruppens tjänster, i synnerhet tjänster av kommersiell natur (t.ex. samordning av verksamheten vid hamnbiljettkontoren, teletjänstcentraler och kommunikation), av teknisk natur (t.ex. drift av informationssystem) och vissa mer specialiserade tjänster (t.ex. utbudsstyrning).

| (152) | Moby/Toremar hävdar därför att anbudsförfarandets utformning inte kunde anses vara diskriminerande och att regionen Toscanas krav att köparen av Toremar redan ska vara verksam inom sektorn för sjötransport av passagerare föranleds av industripolitiska överväganden för att säkerställa tjänstens kontinuitet. |
| --- | --- |

(152)

Moby/Toremar hävdar därför att anbudsförfarandets utformning inte kunde anses vara diskriminerande och att regionen Toscanas krav att köparen av Toremar redan ska vara verksam inom sektorn för sjötransport av passagerare föranleds av industripolitiska överväganden för att säkerställa tjänstens kontinuitet.

| (153) | Moby/Toremar hävdar att om avtalet om allmän trafik skulle tilldelas utan försäljningen av Toremar, skulle Toremar inte ha någon anledning att fortsätta sin verksamhet och det skulle inte heller vara lätt att sälja företaget på marknaden med tanke på flottans särskilda egenskaper. Enligt parterna skulle regionen Toscana förmodligen behöva betala en högre ersättning för tjänsten, med tanke på att den berörda operatören måste utrusta sig med nödvändiga fartyg och anställda. Regionen Toscana skulle dessutom ha tvingats att bära kostnaderna för avvecklingen av Toremars flotta och för företagets förvaltning och likvidation. Att kombinera Toremars tillgångar med ett nytt avtal om allmän trafik minimerar därför även kostnaderna för statens ingripande. |
| --- | --- |

(153)

Moby/Toremar hävdar att om avtalet om allmän trafik skulle tilldelas utan försäljningen av Toremar, skulle Toremar inte ha någon anledning att fortsätta sin verksamhet och det skulle inte heller vara lätt att sälja företaget på marknaden med tanke på flottans särskilda egenskaper. Enligt parterna skulle regionen Toscana förmodligen behöva betala en högre ersättning för tjänsten, med tanke på att den berörda operatören måste utrusta sig med nödvändiga fartyg och anställda. Regionen Toscana skulle dessutom ha tvingats att bära kostnaderna för avvecklingen av Toremars flotta och för företagets förvaltning och likvidation. Att kombinera Toremars tillgångar med ett nytt avtal om allmän trafik minimerar därför även kostnaderna för statens ingripande.

| (154) | Som svar på klagandens påstående om att anbudsförfarandet gav Moby en fördel hänvisar Moby/Toremar till förfarandena på nationell nivå (se avsnitt 2.3.2.3), där resultatet av anbudsförfarandet bekräftades med avseende på privatiseringen av Toremar och tilldelningen av avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(154)

Som svar på klagandens påstående om att anbudsförfarandet gav Moby en fördel hänvisar Moby/Toremar till förfarandena på nationell nivå (se avsnitt 2.3.2.3), där resultatet av anbudsförfarandet bekräftades med avseende på privatiseringen av Toremar och tilldelningen av avtalet om allmän trafik.

5.3   Om förenligheten av det nya avtalet om allmän trafik med Altmarkkriterierna

Om förenligheten av det nya avtalet om allmän trafik med Altmarkkriterierna

| (155) | Moby/Toremar hävdar att det nya avtalet om allmän trafik uppfyller samtliga Altmarkkriterier. |
| --- | --- |

(155)

Moby/Toremar hävdar att det nya avtalet om allmän trafik uppfyller samtliga Altmarkkriterier.

| (156) | Enligt parterna är den allmänna trafikplikten tydligt definierad och kriterierna för beräkningen av ersättningen har fastställts på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Genom den mekanism som användes för att tilldela tjänsten (rabattauktion) och det övervakningssystem som har inrättas, enligt vilket Toremar endast erhåller ersättning för de verksamheter som faktiskt genomförs, överskrider denna ersättning inte vad som är nödvändigt för att täcka kostnaderna för fullgörandet av den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

(156)

Enligt parterna är den allmänna trafikplikten tydligt definierad och kriterierna för beräkningen av ersättningen har fastställts på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Genom den mekanism som användes för att tilldela tjänsten (rabattauktion) och det övervakningssystem som har inrättas, enligt vilket Toremar endast erhåller ersättning för de verksamheter som faktiskt genomförs, överskrider denna ersättning inte vad som är nödvändigt för att täcka kostnaderna för fullgörandet av den allmänna trafikplikten.

| (157) | Moby/Toremar hävdar slutligen att det företag som ska fullgöra den allmänna trafikplikten har valts genom ett anbudsförfarande som överensstämmer med unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(157)

Moby/Toremar hävdar slutligen att det företag som ska fullgöra den allmänna trafikplikten har valts genom ett anbudsförfarande som överensstämmer med unionens lagstiftning.

5.4   Om förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

Om förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

| (158) | Moby/Toremar hänvisar till kommissionens beslut 2005/163/EG (2004 års beslut) genom vilket kommissionen förklarade den ersättning som Italien hade beviljat de andra företagen i Tirreniagruppen än Tirrenia delvis förenliga med den inre marknaden, delvis förenliga på villkor att de italienska myndigheterna uppfyllde ett antal åtaganden och delvis oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(158)

Moby/Toremar hänvisar till kommissionens beslut 2005/163/EG (2004 års beslut) genom vilket kommissionen förklarade den ersättning som Italien hade beviljat de andra företagen i Tirreniagruppen än Tirrenia delvis förenliga med den inre marknaden, delvis förenliga på villkor att de italienska myndigheterna uppfyllde ett antal åtaganden och delvis oförenliga med den inre marknaden.

2004 års beslut

| (159) | De hävdar att på grundval av detta beslut har kommissionen har bekräftat att det ursprungliga avtalet var förenligt fram till dess att det löpte ut i slutet av 2008 och att förlängningen av avtalet för åren 2009–2011 endast utgör en fortsättning av en förenlig åtgärd, och därmed en befintlig stödåtgärd. En sådan förlängning medför inga väsentliga ändringar och var nödvändig för att anordna privatiseringsförfarandet för företagen i Tirreniagruppen. |
| --- | --- |

(159)

De hävdar att på grundval av detta beslut har kommissionen har bekräftat att det ursprungliga avtalet var förenligt fram till dess att det löpte ut i slutet av 2008 och att förlängningen av avtalet för åren 2009–2011 endast utgör en fortsättning av en förenlig åtgärd, och därmed en befintlig stödåtgärd. En sådan förlängning medför inga väsentliga ändringar och var nödvändig för att anordna privatiseringsförfarandet för företagen i Tirreniagruppen.

| (160) | Moby/Toremar hävdar vidare att även om kommissionen skulle anse att Toremar tidigare mottagit statligt stöd genom förlängningen av det ursprungliga avtalet neutraliseras detta stöd eftersom Toremar såldes enligt ett offentligt anbudsförfarande och således på marknadsvillkor till Moby, till ett pris som bland annat omfattade en bedömning av det stödinslaget. Till följd av detta och enligt fast rättspraxis (51) utgör förlängningen av det ursprungliga avtalet inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(160)

Moby/Toremar hävdar vidare att även om kommissionen skulle anse att Toremar tidigare mottagit statligt stöd genom förlängningen av det ursprungliga avtalet neutraliseras detta stöd eftersom Toremar såldes enligt ett offentligt anbudsförfarande och således på marknadsvillkor till Moby, till ett pris som bland annat omfattade en bedömning av det stödinslaget. Till följd av detta och enligt fast rättspraxis (51) utgör förlängningen av det ursprungliga avtalet inte statligt stöd.

51

6.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

6.1   Förekomst av stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

Förekomst av stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (161) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(161)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (162) | De kriterier som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att kunna fastställa att de anmälda åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste därför alla ovanstående villkor vara uppfyllda. Det ekonomiska stödet ska således






  a) | beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(162)

De kriterier som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att kunna fastställa att de anmälda åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste därför alla ovanstående villkor vara uppfyllda. Det ekonomiska stödet ska således

a)

beviljas av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel,

| b) | gynna vissa företag eller viss produktion, |
| --- | --- |

b)

gynna vissa företag eller viss produktion,

| c) | snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och |
| --- | --- |

c)

snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och

| d) | påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (163) | Kommissionen konstaterar att förtöjningsprioriteringen, som bara gäller de linjer som omfattas av allmän trafik, är oupplösligt förbunden med den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls av Toremar och dess förvärvare Moby. Denna åtgärd kommer därför att bedömas tillsammans med den ersättning för allmän trafikplikt som dessa företag har beviljats (se avsnitten 6.1.1 och 6.1.2). |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen konstaterar att förtöjningsprioriteringen, som bara gäller de linjer som omfattas av allmän trafik, är oupplösligt förbunden med den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls av Toremar och dess förvärvare Moby. Denna åtgärd kommer därför att bedömas tillsammans med den ersättning för allmän trafikplikt som dessa företag har beviljats (se avsnitten 6.1.1 och 6.1.2).

| (164) | Kommissionen noterar dessutom att det nya avtalet om allmän trafik mellan Italien och Moby/Toremar bör bedömas tillsammans med privatiseringen av Toremar. En sådan gemensam bedömning är lämplig eftersom Italien anordnade ett anbudsförfarande för det nya avtalet om allmän trafik, varigenom den vinnande anbudsgivaren var tvungen att förvärva hela Toremars aktiekapital för att fullgöra de allmännyttiga skyldigheter som fastställdes i avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen noterar dessutom att det nya avtalet om allmän trafik mellan Italien och Moby/Toremar bör bedömas tillsammans med privatiseringen av Toremar. En sådan gemensam bedömning är lämplig eftersom Italien anordnade ett anbudsförfarande för det nya avtalet om allmän trafik, varigenom den vinnande anbudsgivaren var tvungen att förvärva hela Toremars aktiekapital för att fullgöra de allmännyttiga skyldigheter som fastställdes i avtalet om allmän trafik.

6.1.1   Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

6.1.1.1   Statliga medel

| (165) | Toremar anförtroddes av Italien att bedriva sjöfartstrafik på de linjer som angavs i det ursprungliga avtalet, vilket sedan förlängdes. Det ursprungliga avtalet ingicks med staten, och den ersättning för allmän trafikplikt för Toremar som följer av det betalas av staten med statliga medel. Ersättningen till Toremar för den allmänna trafikplikten kan därför tillskrivas staten och tillhandahålls genom statliga medel. |
| --- | --- |

(165)

Toremar anförtroddes av Italien att bedriva sjöfartstrafik på de linjer som angavs i det ursprungliga avtalet, vilket sedan förlängdes. Det ursprungliga avtalet ingicks med staten, och den ersättning för allmän trafikplikt för Toremar som följer av det betalas av staten med statliga medel. Ersättningen till Toremar för den allmänna trafikplikten kan därför tillskrivas staten och tillhandahålls genom statliga medel.

| (166) | Kommissionen konstaterar att alla färjerederier enligt Italien måste betala normala förtöjningsavgifter till berörda hamnmyndigheter men att Toremar inte betalade någon ytterligare avgift för förtöjningsprioriteringen. Kommissionen anser dock att Italien i princip kunde ha valt att ta ut en tilläggsavgift för förtöjningsprioriteringen och att Italien genom att inte göra detta har avstått från statliga intäkter. Förtöjningsprioriteringen kan dessutom tillskrivas staten eftersom den beviljas enligt lag (se skäl 90). |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen konstaterar att alla färjerederier enligt Italien måste betala normala förtöjningsavgifter till berörda hamnmyndigheter men att Toremar inte betalade någon ytterligare avgift för förtöjningsprioriteringen. Kommissionen anser dock att Italien i princip kunde ha valt att ta ut en tilläggsavgift för förtöjningsprioriteringen och att Italien genom att inte göra detta har avstått från statliga intäkter. Förtöjningsprioriteringen kan dessutom tillskrivas staten eftersom den beviljas enligt lag (se skäl 90).

6.1.1.2   Selektivitet

| (167) | För att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd måste den vara selektiv. Ersättningen för att tillhandahålla de berörda allmännyttiga sjötransporttjänsterna beviljas enbart Toremar och är därför selektiv. Eftersom förtöjningsprioriteringen endast beviljades företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar, är även denna åtgärd selektiv. |
| --- | --- |

(167)

För att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd måste den vara selektiv. Ersättningen för att tillhandahålla de berörda allmännyttiga sjötransporttjänsterna beviljas enbart Toremar och är därför selektiv. Eftersom förtöjningsprioriteringen endast beviljades företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar, är även denna åtgärd selektiv.

6.1.1.3   Ekonomisk fördel

| (168) | Kommissionen erinrar om att ersättning för allmän trafikplikt som ett företag beviljas inte behöver utgöra statligt stöd under vissa strikt definierade villkor. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen erinrar om att ersättning för allmän trafikplikt som ett företag beviljas inte behöver utgöra statligt stöd under vissa strikt definierade villkor.

| (169) | I synnerhet fastslog domstolen i Altmarkdomen (52) att en statlig åtgärd inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget i den mån som åtgärden ska anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande företaget har tillhandahållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster, när åtgärden i själva verket inte innebär att dessa företag gynnas ekonomiskt och således inte har som verkan att dessa företag får en mer fördelaktig konkurrensställning än konkurrerande företag. |
| --- | --- |

(169)

I synnerhet fastslog domstolen i Altmarkdomen (52) att en statlig åtgärd inte omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget i den mån som åtgärden ska anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande företaget har tillhandahållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster, när åtgärden i själva verket inte innebär att dessa företag gynnas ekonomiskt och således inte har som verkan att dessa företag får en mer fördelaktig konkurrensställning än konkurrerande företag.

52

| (170) | Domstolen klargjorde emellertid också att för att det i ett konkret fall ska kunna anses att en sådan ersättning för att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte utgör statligt stöd måste fyra kumulativa kriterier (de s.k. Altmarkkriterierna) vara uppfyllda:






  — | Det mottagande företaget ska rent faktiskt ha ålagts en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och denna skyldighet ska vara klart definierad (Altmark 1). |
| --- | --- | --- |

(170)

Domstolen klargjorde emellertid också att för att det i ett konkret fall ska kunna anses att en sådan ersättning för att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte utgör statligt stöd måste fyra kumulativa kriterier (de s.k. Altmarkkriterierna) vara uppfyllda:

—

Det mottagande företaget ska rent faktiskt ha ålagts en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och denna skyldighet ska vara klart definierad (Altmark 1).

Altmark 1

| — | De parametrar som ligger till grund för beräkningen av ersättningen ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt (Altmark 2). |
| --- | --- |

—

De parametrar som ligger till grund för beräkningen av ersättningen ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt (Altmark 2).

Altmark 2

| — | Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst för fullgörandet av denna skyldighet (Altmark 3). |
| --- | --- |

—

Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst för fullgörandet av denna skyldighet (Altmark 3).

(Altmark 3

| — | När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, ska storleken på den nödvändiga ersättningen ha fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten (Altmark 4). |
| --- | --- |

—

När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, ska storleken på den nödvändiga ersättningen ha fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten (Altmark 4).

Altmark 4

| (171) | Kommissionen angav hur den tillämpar Altmarkkriterierna i sitt meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) (53). |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen angav hur den tillämpar Altmarkkriterierna i sitt meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) (53).

meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

53

| (172) | Eftersom Altmarkkriterierna måste uppfyllas kumulativt räcker det med att ett enda av kriterierna inte uppfylls för att kommissionen ska dra slutsatsen att den bedömda åtgärden ger mottagaren av den en ekonomisk fördel. Kommissionen kommer som ett första steg att utvärdera huruvida Altmark 4 är uppfyllt. |
| --- | --- |

(172)

Eftersom Altmarkkriterierna måste uppfyllas kumulativt räcker det med att ett enda av kriterierna inte uppfylls för att kommissionen ska dra slutsatsen att den bedömda åtgärden ger mottagaren av den en ekonomisk fördel. Kommissionen kommer som ett första steg att utvärdera huruvida Altmark 4 är uppfyllt.

| (173) | Enligt Altmark 4 ska ersättningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att inte anses utgöra statligt stöd. Detta kriterium anses vara uppfyllt om mottagaren av ersättningen för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten till den lägsta kostnaden för det allmänna, eller om ersättningen beräknats på grundval av kostnaderna i ett välskött företag. |
| --- | --- |

(173)

Enligt Altmark 4 ska ersättningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att inte anses utgöra statligt stöd. Detta kriterium anses vara uppfyllt om mottagaren av ersättningen för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten till den lägsta kostnaden för det allmänna, eller om ersättningen beräknats på grundval av kostnaderna i ett välskött företag.

| (174) | Inte i samband med någon av förlängningarna av det ursprungliga avtalet under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 valdes Toremar ut genom anbudsförfarande. Italien förlängde helt enkelt bara det system som redan var i kraft och gav därmed den befintliga operatören rätt att fortsätta ta emot ersättning för att fullgöra de allmännyttiga skyldigheterna. |
| --- | --- |

(174)

Inte i samband med någon av förlängningarna av det ursprungliga avtalet under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 valdes Toremar ut genom anbudsförfarande. Italien förlängde helt enkelt bara det system som redan var i kraft och gav därmed den befintliga operatören rätt att fortsätta ta emot ersättning för att fullgöra de allmännyttiga skyldigheterna.

| (175) | Italien har dessutom inte tillhandahållit kommissionen någon information som visar att storleken på ersättningen har fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten. Italiens argument om att regionen Toscana övervakade Toremars effektivitet under perioden 2010–2011 är inte tillräckligt för att uppfylla detta kriterium, eftersom det inte visar om de kostnader som Toremar faktiskt har åsamkats vid fullgörandet av den allmänna trafikplikten var i linje med kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga transportmedel. |
| --- | --- |

(175)

Italien har dessutom inte tillhandahållit kommissionen någon information som visar att storleken på ersättningen har fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten. Italiens argument om att regionen Toscana övervakade Toremars effektivitet under perioden 2010–2011 är inte tillräckligt för att uppfylla detta kriterium, eftersom det inte visar om de kostnader som Toremar faktiskt har åsamkats vid fullgörandet av den allmänna trafikplikten var i linje med kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med lämpliga transportmedel.

| (176) | Kommissionen drar därför slutsatsen att Altmark 4 inte uppfylls i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen drar därför slutsatsen att Altmark 4 inte uppfylls i det aktuella fallet.

| (177) | Eftersom de fyra Altmarkriterierna inte är kumulativt uppfyllda i det aktuella fallet drar kommissionen slutsatsen att Toremar beviljades en ekonomisk fördel genom ersättningen för trafiken på sjöförbindelserna inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet. |
| --- | --- |

(177)

Eftersom de fyra Altmarkriterierna inte är kumulativt uppfyllda i det aktuella fallet drar kommissionen slutsatsen att Toremar beviljades en ekonomisk fördel genom ersättningen för trafiken på sjöförbindelserna inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet.

| (178) | När det gäller förtöjningsprioriteringen erinrar kommissionen för det första om att den italienska konkurrensmyndigheten AGCM vid minst två tillfällen har ansett att denna åtgärd har ett ekonomiskt värde (54). Toremar betalar trots detta inte någon avgift för förtöjningsprioriteringen (se skäl 136). Kommissionen noterar vidare att förtöjningsprioriteringen, åtminstone i teorin, potentiellt kan sänka operatörens kostnader (t.ex. på grund av att den garanterade förtöjningen skulle kunna minska väntetiderna i hamnen och därför minska bränslekostnaderna) eller öka dennes intäkter (t.ex. på grund av att vissa tider gör det möjligt att generera en större efterfrågan från passagerare). I den mån förtöjningsprioriteringen medger ett snabbare förtöjningsförfarande kan användarna av färjetjänsten föredra den operatör som utnyttjar denna åtgärd. Även om dessa effekter endast skulle uppstå under begränsade omständigheter eller vara av relativt ringa omfattning kan förtöjningsprioriteringen dock utgöra en ekonomisk fördel för Toremar. |
| --- | --- |

(178)

När det gäller förtöjningsprioriteringen erinrar kommissionen för det första om att den italienska konkurrensmyndigheten AGCM vid minst två tillfällen har ansett att denna åtgärd har ett ekonomiskt värde (54). Toremar betalar trots detta inte någon avgift för förtöjningsprioriteringen (se skäl 136). Kommissionen noterar vidare att förtöjningsprioriteringen, åtminstone i teorin, potentiellt kan sänka operatörens kostnader (t.ex. på grund av att den garanterade förtöjningen skulle kunna minska väntetiderna i hamnen och därför minska bränslekostnaderna) eller öka dennes intäkter (t.ex. på grund av att vissa tider gör det möjligt att generera en större efterfrågan från passagerare). I den mån förtöjningsprioriteringen medger ett snabbare förtöjningsförfarande kan användarna av färjetjänsten föredra den operatör som utnyttjar denna åtgärd. Även om dessa effekter endast skulle uppstå under begränsade omständigheter eller vara av relativt ringa omfattning kan förtöjningsprioriteringen dock utgöra en ekonomisk fördel för Toremar.

54

6.1.1.4   Påverkan på konkurrens och handel

| (179) | Om stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett visst företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar när det gäller handel inom unionen måste det stödet anses ha påverkat sådan handel (55). Det är tillräckligt att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på en konkurrensutsatt marknad (56). |
| --- | --- |

(179)

Om stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett visst företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar när det gäller handel inom unionen måste det stödet anses ha påverkat sådan handel (55). Det är tillräckligt att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på en konkurrensutsatt marknad (56).

55

56

| (180) | I det aktuella ärendet bedriver stödmottagaren verksamhet i konkurrens med andra företag som tillhandahåller sjötransporttjänster i unionen, i synnerhet efter ikraftträdandet av rådets förordning (EEG) nr 4055/86 (57) och cabotageförordningen, som liberaliserat marknaden inom internationella sjötransporter respektive sjöfartscabotage. Det faktum att Toremar vid den aktuella tidpunkten var den enda operatören på vissa linjer innebär inte att andra (internationella) aktörer inte skulle kunna vara intresserade av att erbjuda liknande sjötransporttjänster. Ersättningen för att bedriva trafik på sjöförbindelser inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet riskerar därför att påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Denna slutsats gäller av samma skäl även förtöjningsprioriteringen. |
| --- | --- |

(180)

I det aktuella ärendet bedriver stödmottagaren verksamhet i konkurrens med andra företag som tillhandahåller sjötransporttjänster i unionen, i synnerhet efter ikraftträdandet av rådets förordning (EEG) nr 4055/86 (57) och cabotageförordningen, som liberaliserat marknaden inom internationella sjötransporter respektive sjöfartscabotage. Det faktum att Toremar vid den aktuella tidpunkten var den enda operatören på vissa linjer innebär inte att andra (internationella) aktörer inte skulle kunna vara intresserade av att erbjuda liknande sjötransporttjänster. Ersättningen för att bedriva trafik på sjöförbindelser inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet riskerar därför att påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Denna slutsats gäller av samma skäl även förtöjningsprioriteringen.

57

6.1.1.5   Slutsats

| (181) | Eftersom alla kriterier som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att både den ersättning för allmän trafikplikt som har betalats på grundval av förlängningarna av det ursprungliga avtalet och förtöjningsprioriteringen för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten utgör statligt stöd till förmån för Toremar. |
| --- | --- |

(181)

Eftersom alla kriterier som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att både den ersättning för allmän trafikplikt som har betalats på grundval av förlängningarna av det ursprungliga avtalet och förtöjningsprioriteringen för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten utgör statligt stöd till förmån för Toremar.

6.1.1.6   Nytt eller befintligt stöd

| (182) | Kommissionen konstaterar för det första att den ersättning som betalats till Toremar för den allmänna trafikplikten inom sjöfartssektorn fram till utgången av 2008 inte bedöms i detta beslut. Bedömningen av denna ersättning, och huruvida den kan betraktas som befintligt stöd på grundval av artikel 4.3 i cabotageförordningen, är föremål för ett separat beslut från kommissionen (58). |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen konstaterar för det första att den ersättning som betalats till Toremar för den allmänna trafikplikten inom sjöfartssektorn fram till utgången av 2008 inte bedöms i detta beslut. Bedömningen av denna ersättning, och huruvida den kan betraktas som befintligt stöd på grundval av artikel 4.3 i cabotageförordningen, är föremål för ett separat beslut från kommissionen (58).

58

| (183) | I artikel 1 c i förordning (EU) 2015/1589 (59) definieras nytt stöd som ”allt stöd, det vill säga stödordningar och individuellt stöd, som inte är befintligt stöd, inbegripet ändringar av befintligt stöd”. I artikel 108.3 i EUF-fördraget fastställs vidare att planer på att vidta nya eller ändra befintliga stödåtgärder ska anmälas till kommissionen i god tid och inte kan genomföras förrän förfarandet har lett till ett slutligt beslut (60). I enlighet med den ståndpunkt som unionsdomstolarna (61) intagit anser kommissionen att en ändring av varaktigheten (t.ex. en förlängning) för en stödordning eller ett individuellt stöd som har ett tydligt slutdatum (dvs. den 31 december 2008) räcker för att stödet ska betraktas som nytt stöd, oavsett om åtgärdens övriga egenskaper ändras eller inte. |
| --- | --- |

(183)

I artikel 1 c i förordning (EU) 2015/1589 (59) definieras nytt stöd som ”allt stöd, det vill säga stödordningar och individuellt stöd, som inte är befintligt stöd, inbegripet ändringar av befintligt stöd”. I artikel 108.3 i EUF-fördraget fastställs vidare att planer på att vidta nya eller ändra befintliga stödåtgärder ska anmälas till kommissionen i god tid och inte kan genomföras förrän förfarandet har lett till ett slutligt beslut (60). I enlighet med den ståndpunkt som unionsdomstolarna (61) intagit anser kommissionen att en ändring av varaktigheten (t.ex. en förlängning) för en stödordning eller ett individuellt stöd som har ett tydligt slutdatum (dvs. den 31 december 2008) räcker för att stödet ska betraktas som nytt stöd, oavsett om åtgärdens övriga egenskaper ändras eller inte.

59

60

61

| (184) | Oavsett om den ersättning som Tirrenia beviljades fram till slutet av 2008 har klassificerats som befintligt stöd eller inte (62) anser kommissionen av ovanstående skäl att den ersättning för allmän trafikplikt som betalats på grundval av förlängningen av det ursprungliga avtalet ska betraktas som nytt stöd. Denna slutsats gäller även förtöjningsprioriteringen. |
| --- | --- |

(184)

Oavsett om den ersättning som Tirrenia beviljades fram till slutet av 2008 har klassificerats som befintligt stöd eller inte (62) anser kommissionen av ovanstående skäl att den ersättning för allmän trafikplikt som betalats på grundval av förlängningen av det ursprungliga avtalet ska betraktas som nytt stöd. Denna slutsats gäller även förtöjningsprioriteringen.

62

6.1.2   Tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren till Moby/Toremar

Tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren till Moby/Toremar

| (185) | För att fastställa huruvida tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren utgör en fördel till för Moby/Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste kommissionen bedöma om Altmarkkriterierna uppfylls (se skäl 170). |
| --- | --- |

(185)

För att fastställa huruvida tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren utgör en fördel till för Moby/Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste kommissionen bedöma om Altmarkkriterierna uppfylls (se skäl 170).

6.1.2.1   Altmark 1

| (186) | Kommissionen påminner om att det inte finns någon enhetlig och exakt definition av en tjänst som kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, varken i den mening som avses i det första Altmarkkriteriet eller i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget (63). Punkt 46 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse lyder som följer:

  ”I avsaknad av särskilda unionsbestämmelser som fastställer räckvidden för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har medlemsstaterna stor handlingsfrihet när det gäller att definiera en viss tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och att bevilja tjänsteleverantören ersättning för tillhandahållandet av tjänsten. Kommissionens behörighet i detta avseende är begränsad till att kontrollera huruvida medlemsstaten har gjort ett uppenbart fel vid avgränsningen av en tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och för att bedöma om ersättningen eventuellt omfattar statligt stöd. Om det finns särskilda unionsbestämmelser begränsas medlemsstaternas handlingsfrihet ytterligare av de bestämmelserna, utan att det påverkar kommissionens skyldighet att genomföra en bedömning av om den berörda tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse har definierats på ett korrekt sätt med tanke på kontrollen av statligt stöd.” |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen påminner om att det inte finns någon enhetlig och exakt definition av en tjänst som kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, varken i den mening som avses i det första Altmarkkriteriet eller i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget (63). Punkt 46 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse lyder som följer:

63

”I avsaknad av särskilda unionsbestämmelser som fastställer räckvidden för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har medlemsstaterna stor handlingsfrihet när det gäller att definiera en viss tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och att bevilja tjänsteleverantören ersättning för tillhandahållandet av tjänsten. Kommissionens behörighet i detta avseende är begränsad till att kontrollera huruvida medlemsstaten har gjort ett uppenbart fel vid avgränsningen av en tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och för att bedöma om ersättningen eventuellt omfattar statligt stöd. Om det finns särskilda unionsbestämmelser begränsas medlemsstaternas handlingsfrihet ytterligare av de bestämmelserna, utan att det påverkar kommissionens skyldighet att genomföra en bedömning av om den berörda tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse har definierats på ett korrekt sätt med tanke på kontrollen av statligt stöd.”

| (187) | De nationella myndigheterna har därför rätt att betrakta vissa tjänster som tjänster av allmänt intresse som måste bedrivas på grundval av skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster så att det allmänna intresset kan säkerställas om marknadskrafterna inte räcker för att garantera att de tillhandahålls på den nivå eller de villkor som krävs. |
| --- | --- |

(187)

De nationella myndigheterna har därför rätt att betrakta vissa tjänster som tjänster av allmänt intresse som måste bedrivas på grundval av skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster så att det allmänna intresset kan säkerställas om marknadskrafterna inte räcker för att garantera att de tillhandahålls på den nivå eller de villkor som krävs.

| (188) | På cabotageområdet har detaljerade unionsbestämmelser om allmän trafikplikt fastställts i cabotageförordningen och, när det gäller bedömningen av den potentiella förekomsten av statligt stöd till företag som bedriver sjötransporter, i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (riktlinjerna för sjötransport) (64). |
| --- | --- |

(188)

På cabotageområdet har detaljerade unionsbestämmelser om allmän trafikplikt fastställts i cabotageförordningen och, när det gäller bedömningen av den potentiella förekomsten av statligt stöd till företag som bedriver sjötransporter, i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (riktlinjerna för sjötransport) (64).

riktlinjerna för sjötransport

64

| (189) | I artikel 4.1 i cabotageförordningen anges följande:

  ”En medlemsstat får ingå avtal om allmän trafik med rederier som utför regelbundna transporttjänster till, från och mellan öar, eller ange förpliktelser vid allmän trafik som villkor för rätten att tillhandahålla sådana cabotagetjänster. När en medlemsstat ingår avtal om allmän trafik eller ålägger ett rederi förpliktelser vid allmän trafik skall detta ske på icke-diskriminerande grund med hänsyn till alla rederier inom gemenskapen.” |
| --- | --- |

(189)

I artikel 4.1 i cabotageförordningen anges följande:

”En medlemsstat får ingå avtal om allmän trafik med rederier som utför regelbundna transporttjänster till, från och mellan öar, eller ange förpliktelser vid allmän trafik som villkor för rätten att tillhandahålla sådana cabotagetjänster. När en medlemsstat ingår avtal om allmän trafik eller ålägger ett rederi förpliktelser vid allmän trafik skall detta ske på icke-diskriminerande grund med hänsyn till alla rederier inom gemenskapen.”

| (190) | I artikel 2.3 i cabotageförordningen anges att ett avtal om allmän trafik kan innefatta: transporttjänster som uppfyller fastställda normer i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet, vidare transporttjänster mot särskilda taxor eller på särskilda villkor, framför allt för vissa passagerargrupper och slutligen tjänsternas anpassning till faktiska behov. |
| --- | --- |

(190)

I artikel 2.3 i cabotageförordningen anges att ett avtal om allmän trafik kan innefatta: transporttjänster som uppfyller fastställda normer i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet, vidare transporttjänster mot särskilda taxor eller på särskilda villkor, framför allt för vissa passagerargrupper och slutligen tjänsternas anpassning till faktiska behov.

| (191) | I enlighet med avsnitt 9 i riktlinjerna för sjötransport ”kan allmän trafikplikt införas, eller avtal om allmän trafik slutas, i fråga om de tjänster som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 3577/92”, dvs. regelbundna transporttjänster till, från och mellan öar. |
| --- | --- |

(191)

I enlighet med avsnitt 9 i riktlinjerna för sjötransport ”kan allmän trafikplikt införas, eller avtal om allmän trafik slutas, i fråga om de tjänster som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 3577/92”, dvs. regelbundna transporttjänster till, från och mellan öar.

| (192) | Av fast rättspraxis följer att allmän trafikplikt endast får åläggas om de kan motiveras av behovet att säkerställa tillräckliga och regelbundna sjötransporter som inte kan säkerställas om de underställdes marknadskrafterna (65). I meddelandet om tolkning av cabotageförordningen (66) bekräftas att ”[d]et är medlemsstaterna (samt i förekommande fall regionala och lokala myndigheter) som bestämmer på vilka sträckor det behövs allmän trafikplikt. Förpliktelser vid allmän trafik får dock bara införas på reguljära öcabotagetjänster när marknaden har misslyckats”. I artikel 2.4 i cabotageförordningen definieras förpliktelser vid allmän trafik som ”skyldigheter som rederiet i fråga, om det tog hänsyn till sina egna kommersiella intressen, inte skulle uppfylla över huvud taget eller inte skulle uppfylla i samma utsträckning eller på samma villkor”. |
| --- | --- |

(192)

Av fast rättspraxis följer att allmän trafikplikt endast får åläggas om de kan motiveras av behovet att säkerställa tillräckliga och regelbundna sjötransporter som inte kan säkerställas om de underställdes marknadskrafterna (65). I meddelandet om tolkning av cabotageförordningen (66) bekräftas att ”[d]et är medlemsstaterna (samt i förekommande fall regionala och lokala myndigheter) som bestämmer på vilka sträckor det behövs allmän trafikplikt. Förpliktelser vid allmän trafik får dock bara införas på reguljära öcabotagetjänster när marknaden har misslyckats”. I artikel 2.4 i cabotageförordningen definieras förpliktelser vid allmän trafik som ”skyldigheter som rederiet i fråga, om det tog hänsyn till sina egna kommersiella intressen, inte skulle uppfylla över huvud taget eller inte skulle uppfylla i samma utsträckning eller på samma villkor”.

65

66

| (193) | Enligt rättspraxis (67) kommer kommissionen, för att bedöma huruvida det första Altmarkkriteriet är uppfyllt, göra en bedömning i tre steg för att kontrollera huruvida det finns ett faktiskt behov av allmän trafik (stegen ett och två), och huruvida det var nödvändigt och proportionerligt (steg tre). Kommissionen kommer att bedöma följande:






  (1) | om det fanns en efterfrågan från användarna, |
| --- | --- | --- |

(193)

Enligt rättspraxis (67) kommer kommissionen, för att bedöma huruvida det första Altmarkkriteriet är uppfyllt, göra en bedömning i tre steg för att kontrollera huruvida det finns ett faktiskt behov av allmän trafik (stegen ett och två), och huruvida det var nödvändigt och proportionerligt (steg tre). Kommissionen kommer att bedöma följande:

67

(1)

om det fanns en efterfrågan från användarna,

efterfrågan från användarna

| (2) | om denna efterfrågan, i avsaknad av en skyldighet som fastställts av myndigheterna, inte kunde bemötas av marknadsoperatörerna (förekomsten av ett marknadsmisslyckande), |
| --- | --- |

(2)

om denna efterfrågan, i avsaknad av en skyldighet som fastställts av myndigheterna, inte kunde bemötas av marknadsoperatörerna (förekomsten av ett marknadsmisslyckande),

förekomsten av ett marknadsmisslyckande

| (3) | om användningen av en vanlig allmän trafikplikt inte räckte för att avhjälpa denna brist (tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan). |
| --- | --- |

(3)

om användningen av en vanlig allmän trafikplikt inte räckte för att avhjälpa denna brist (tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan).

tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan

(1)   Efterfrågan från användarna

| (194) | I det aktuella fallet anförtroddes Toremar att tillhandahålla kombinerade transporttjänster (passagerare och fordon) på flera linjer som anges i tabell 3. Toremars allmänna trafikplikt rörde trafikerade hamnar, typ av och kapacitet för de fartyg som användes för de sjöfartsförbindelser som skulle trafikeras enligt den allmänna trafikplikten, tjänstens frekvens samt högsta pris. |
| --- | --- |

(194)

I det aktuella fallet anförtroddes Toremar att tillhandahålla kombinerade transporttjänster (passagerare och fordon) på flera linjer som anges i tabell 3. Toremars allmänna trafikplikt rörde trafikerade hamnar, typ av och kapacitet för de fartyg som användes för de sjöfartsförbindelser som skulle trafikeras enligt den allmänna trafikplikten, tjänstens frekvens samt högsta pris.

| (195) | Som beskrivs i skäl 123 har Italien ålagt den allmänna trafikplikt som fastställs i det nya avtalet i huvudsak för att i) säkerställa den territoriella kontinuiteten mellan fastlandet och öarna och ii) bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling, genom regelbundna och tillförlitliga sjötransporttjänster. Kommissionen anser att dessa utgör legitima mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(195)

Som beskrivs i skäl 123 har Italien ålagt den allmänna trafikplikt som fastställs i det nya avtalet i huvudsak för att i) säkerställa den territoriella kontinuiteten mellan fastlandet och öarna och ii) bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling, genom regelbundna och tillförlitliga sjötransporttjänster. Kommissionen anser att dessa utgör legitima mål av allmänt intresse.

| (196) | Historiskt sett har de mål som Italien eftersträvat inte uppnåtts endast genom marknadskrafternas samspel. Lämpligheten av dessa tjänster har traditionellt säkerställts genom den allmänna trafikplikt som företagen i den tidigare Tirreniagruppen har ålagts och som anges i de ursprungliga avtalen. Kommissionen noterar att de aktuella linjerna har trafikerats, i stort sett utan några förändringar, under många år, dvs. åtminstone sedan det ursprungliga avtalet trädde i kraft. Italien, och i synnerhet de berörda regionala myndigheterna, ansåg att denna trafik har varit (och fortsätter att vara) nödvändig för att bemöta efterfrågan från användarna. |
| --- | --- |

(196)

Historiskt sett har de mål som Italien eftersträvat inte uppnåtts endast genom marknadskrafternas samspel. Lämpligheten av dessa tjänster har traditionellt säkerställts genom den allmänna trafikplikt som företagen i den tidigare Tirreniagruppen har ålagts och som anges i de ursprungliga avtalen. Kommissionen noterar att de aktuella linjerna har trafikerats, i stort sett utan några förändringar, under många år, dvs. åtminstone sedan det ursprungliga avtalet trädde i kraft. Italien, och i synnerhet de berörda regionala myndigheterna, ansåg att denna trafik har varit (och fortsätter att vara) nödvändig för att bemöta efterfrågan från användarna.

| (197) | För att åskådliggöra användarnas faktiska efterfrågan på tjänsterna lämnade Italien aggregerad statistik som visar att Toremar under 2010 på de fem linjer som företaget trafikerar inom ramen för den allmänna trafikplikten tillsammans transporterade 1 462 570 passagerare och 317 488 fordon. Siffrorna för 2011 var något lägre (dvs. 1 437 613 passagerare och 294 433 fordon). Detta visar att det under de två år som föregick tilldelningen av den allmänna trafikplikten till Moby/Toremar fanns en betydande samlad efterfrågan på sjötransporttjänster på de aktuella linjerna (se skäl 297 för statistik per linje för åren 2009–2011). |
| --- | --- |

(197)

För att åskådliggöra användarnas faktiska efterfrågan på tjänsterna lämnade Italien aggregerad statistik som visar att Toremar under 2010 på de fem linjer som företaget trafikerar inom ramen för den allmänna trafikplikten tillsammans transporterade 1 462 570 passagerare och 317 488 fordon. Siffrorna för 2011 var något lägre (dvs. 1 437 613 passagerare och 294 433 fordon). Detta visar att det under de två år som föregick tilldelningen av den allmänna trafikplikten till Moby/Toremar fanns en betydande samlad efterfrågan på sjötransporttjänster på de aktuella linjerna (se skäl 297 för statistik per linje för åren 2009–2011).

| (198) | Som en ytterligare illustration av att efterfrågan från användarna fanns kvar när Moby/Toremar inledde sin trafik på grundval av det nya avtalet om allmän trafik på samtliga sex linjer lämnade Italien även aggregerad statistik för tiden fram till utgången av 2018 (se tabellerna 4 och 5). Detta bekräftar att det fortfarande fanns efterfrågan från användarna, med vissa smärre avvikelser, uppåt eller nedåt, med undantag för 2012 då avvikelsen uppåt var högre, Detta berodde främst på den strukturella förnyelsen av försäljningsnätet, vilket i sin tur hade en positiv inverkan på den ökade trafiken under högsäsongen det året. En analys av statistiken för var och en av linjerna för varje år fram till slutet av 2018 visar i alla händelser inte på att användarnas efterfrågan skulle ha försvunnit på någon viss linje.













  År | Linje A1 | Linje A2 | Snabblinje A2 | Linje A3 | Linje A4 | Linje A5 | Totalt antal passagerare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2015 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2016 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2017 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2018 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(198)

Som en ytterligare illustration av att efterfrågan från användarna fanns kvar när Moby/Toremar inledde sin trafik på grundval av det nya avtalet om allmän trafik på samtliga sex linjer lämnade Italien även aggregerad statistik för tiden fram till utgången av 2018 (se tabellerna 4 och 5). Detta bekräftar att det fortfarande fanns efterfrågan från användarna, med vissa smärre avvikelser, uppåt eller nedåt, med undantag för 2012 då avvikelsen uppåt var högre, Detta berodde främst på den strukturella förnyelsen av försäljningsnätet, vilket i sin tur hade en positiv inverkan på den ökade trafiken under högsäsongen det året. En analys av statistiken för var och en av linjerna för varje år fram till slutet av 2018 visar i alla händelser inte på att användarnas efterfrågan skulle ha försvunnit på någon viss linje.

År

År

Linje A1

Linje A1

Linje A2

Linje A2

Snabblinje A2

Snabblinje A2

Linje A3

Linje A3

Linje A4

Linje A4

Linje A5

Linje A5

Totalt antal passagerare

Totalt antal passagerare

2012

2012

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2013

2013

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2014

2014

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2015

2015

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2016

2016

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2017

2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2018

2018

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tabell 4 – Passagerarstatistik för åren 2012–2018

Tabell 4 – Passagerarstatistik för åren 2012–2018

| År | Linje A1 | Linje A2 | Snabblinje A2 | Linje A3 | Linje A4 | Linje A5 | Totalt antal fordon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |
| 2014 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |
| 2015 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |
| 2016 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |
| 2017 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |
| 2018 | (...) | (...) | | (...) | (...) | | (...) |

År

År

Linje A1

Linje A1

Linje A2

Linje A2

Snabblinje A2

Snabblinje A2

Linje A3

Linje A3

Linje A4

Linje A4

Linje A5

Linje A5

Totalt antal fordon

Totalt antal fordon

2012

2012

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2013

2013

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2014

2014

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2015

2015

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2016

2016

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2017

2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2018

2018

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tabell 5 – Fordonsstatistik för åren 2012–2018
   (68)

Tabell 5 – Fordonsstatistik för åren 2012–2018

68

| (199) | Enligt kommissionen framgår det tydligt av ovanstående statistik att det finns faktisk efterfrågan på passagerartransporter och kombinerade transporter på de sex aktuella linjerna med allmän trafik. Det kan därför konstateras att dessa tjänster tillgodoser verkliga behov hos allmänheten och en faktisk efterfrågan från användarna. |
| --- | --- |

(199)

Enligt kommissionen framgår det tydligt av ovanstående statistik att det finns faktisk efterfrågan på passagerartransporter och kombinerade transporter på de sex aktuella linjerna med allmän trafik. Det kan därför konstateras att dessa tjänster tillgodoser verkliga behov hos allmänheten och en faktisk efterfrågan från användarna.

(2)   Förekomsten av ett marknadsmisslyckande

| (200) | Enligt punkt 48 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ”vore [det] olämpligt att ålägga särskilda skyldigheter rörande allmännyttiga tjänster för sådan verksamhet som företag som bedriver verksamhet på normala marknadsvillkor redan tillhandahåller eller kan tillhandahålla på ett tillfredsställande sätt och i allmänhetens intresse på villkor som staten fastställer. Det kan till exempel röra sig om pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillgång till tjänsten” (69). Kommissionen måste därför bedöma om tjänsten skulle vara otillräcklig om tillhandahållandet av den underställdes marknadskrafterna mot bakgrund av den allmänna trafikplikt som medlemsstaten ålagt genom det nya avtalet om allmän trafik. I punkt 48 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse konstateras det i detta sammanhang att ”kommissionens bedömning [är] begränsad till en kontroll av om medlemsstaten gjort ett uppenbart fel”. |
| --- | --- |

(200)

Enligt punkt 48 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ”vore [det] olämpligt att ålägga särskilda skyldigheter rörande allmännyttiga tjänster för sådan verksamhet som företag som bedriver verksamhet på normala marknadsvillkor redan tillhandahåller eller kan tillhandahålla på ett tillfredsställande sätt och i allmänhetens intresse på villkor som staten fastställer. Det kan till exempel röra sig om pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillgång till tjänsten” (69). Kommissionen måste därför bedöma om tjänsten skulle vara otillräcklig om tillhandahållandet av den underställdes marknadskrafterna mot bakgrund av den allmänna trafikplikt som medlemsstaten ålagt genom det nya avtalet om allmän trafik. I punkt 48 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse konstateras det i detta sammanhang att ”kommissionens bedömning [är] begränsad till en kontroll av om medlemsstaten gjort ett uppenbart fel”.

69

| (201) | Kommissionen konstaterar att det under perioden fram till undertecknandet av det nya avtalet om allmän trafik med Moby/Toremar fanns andra operatörer som erbjöd färjetrafik på vissa av de linjer som omfattas av det nya avtalet, även om denna trafik inte nödvändigtvis tillhandahölls året runt och med samma frekvens. Baserat på den konkurrenssituation som rådde under perioden före tilldelningen av uppdraget den 2 januari 2012 (som beskrivs i skäl 38) kommer kommissionen att för var och en av de aktuella linjerna bedöma huruvida de tjänster som tillhandahölls av andra operatörer var jämförbara med de tjänster som Moby/Toremar måste tillhandahålla enligt det nya avtalet. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen konstaterar att det under perioden fram till undertecknandet av det nya avtalet om allmän trafik med Moby/Toremar fanns andra operatörer som erbjöd färjetrafik på vissa av de linjer som omfattas av det nya avtalet, även om denna trafik inte nödvändigtvis tillhandahölls året runt och med samma frekvens. Baserat på den konkurrenssituation som rådde under perioden före tilldelningen av uppdraget den 2 januari 2012 (som beskrivs i skäl 38) kommer kommissionen att för var och en av de aktuella linjerna bedöma huruvida de tjänster som tillhandahölls av andra operatörer var jämförbara med de tjänster som Moby/Toremar måste tillhandahålla enligt det nya avtalet.

| (202) | I tabellen nedan beskrivs konkurrenssituationen på de linjer som trafikeras av Moby/Toremar:








  Linje | Moby/Toremar (avgångar per dag året runt) | Konkurrenter (avgångar per dag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Livorno–Gorgona–Capraia (linje A1) | Kombinerad trafik (passagerare och fordon) | Ingen. |
| Piombino–Portoferraio (ön Elba) (linje A2) | Kombinerad trafik, med i genomsnitt






  — | 8 avgångar från januari till april |

(202)

I tabellen nedan beskrivs konkurrenssituationen på de linjer som trafikeras av Moby/Toremar:

Linje

Linje

Moby/Toremar (avgångar per dag året runt)

Moby/Toremar (avgångar per dag året runt)

Konkurrenter (avgångar per dag)

Konkurrenter (avgångar per dag)

Livorno–Gorgona–Capraia (linje A1)

(linje A1)

Kombinerad trafik (passagerare och fordon)

Ingen.

Piombino–Portoferraio (ön Elba) (linje A2)

(linje A2)

Kombinerad trafik, med i genomsnitt

—

8 avgångar från januari till april

| — | från april till september: 15 avgångar |
| --- | --- |

—

från april till september: 15 avgångar

| — | från september till december: 8 avgångar |
| --- | --- |

—

från september till december: 8 avgångar

Moby (kombinerad trafik året runt) med i genomsnitt

Moby

| — | 6 avgångar från januari till mars |
| --- | --- |

—

6 avgångar från januari till mars

| — | i april 8 avgångar, i maj 12 avgångar och i september 10 avgångar |
| --- | --- |

—

i april 8 avgångar, i maj 12 avgångar och i september 10 avgångar

| — | från juni till augusti: 12 avgångar |
| --- | --- |

—

från juni till augusti: 12 avgångar

| — | i oktober: 8 avgångar |
| --- | --- |

—

i oktober: 8 avgångar

| — | i november och december: 6 avgångar |
| --- | --- |

—

i november och december: 6 avgångar

Blu Navy (kombinerad trafik)

Blu Navy

| — | År 2012 (året runt) med i genomsnitt 5 avgångar |
| --- | --- |

—

År 2012 (året runt) med i genomsnitt 5 avgångar

| — | Sedan 2013, endast från mars till oktober, med i genomsnitt 5 avgångar |
| --- | --- |

—

Sedan 2013, endast från mars till oktober, med i genomsnitt 5 avgångar

Elba Ferries (kombinerad trafik från juni till september) med i genomsnitt 5–6 avgångar

Elba Ferries

Piombino–Cavo–Portoferraio (ön Elba) (snabblinje A2)

(snabblinje A2)

Snabb persontrafik

Ingen.

Piombino–Rio Marina–Pianosa (ön Elba) (linje A3)

(linje A3)

Kombinerad trafik

Ingen.

Porto S. Stefano– ön Giglio (linje A4)

(linje A4)

Kombinerad trafik, med i genomsnitt

| — | 3–4 avgångar från januari till mars |
| --- | --- |

—

3–4 avgångar från januari till mars

| — | från april till september: 4–5 avgångar |
| --- | --- |

—

från april till september: 4–5 avgångar

| — | från september till december: 4 avgångar |
| --- | --- |

—

från september till december: 4 avgångar

Maregiglio (kombinerad trafik året runt) med i genomsnitt

Maregiglio

| — | 0,5–1 avgång från januari till mars |
| --- | --- |

—

0,5–1 avgång från januari till mars

| — | i april och maj: 2 avgångar |
| --- | --- |

—

i april och maj: 2 avgångar

| — | i juni och juli: 5–6 avgångar |
| --- | --- |

—

i juni och juli: 5–6 avgångar

| — | i augusti och september: 3–4 avgångar |
| --- | --- |

—

i augusti och september: 3–4 avgångar

| — | i oktober: 1–2 avgångar |
| --- | --- |

—

i oktober: 1–2 avgångar

| — | i november och december: 1 avgång |
| --- | --- |

—

i november och december: 1 avgång

Porto S. Stefano–Giannutri (linje A5)

(linje A5)

Persontrafik som erbjuds av Maregiglio som underleverantör till Moby/Toremar (70)

70

Ingen.

Tabell 6 – Konkurrenssituationen på de linjer som trafikeras av Moby/Toremar

Tabell 6 – Konkurrenssituationen på de linjer som trafikeras av Moby/Toremar

| (203) | Kommissionen anser, vilket tydligt framgår av tabell 6, att de tjänster som erbjuds av Moby/Toremar inte kan ersättas av tjänster som tillhandahålls av andra konkurrenter, eftersom dessa inte bedriver, eller endast delvis bedriver, allmän trafik enligt det nya avtalet om allmän trafik, särskilt vad gäller kontinuiteten under året i den trafik som Toremar bedriver. På tre av de sex linjerna finns det inte heller någon annan operatör än Moby/Toremar som erbjuder tjänsten (snabblinje A2, A3 och A5). Detta innebär att den allmänna trafikplikt som fastställs i avtalet med Moby/Toremar för trafiken av dessa tre linjer är motiverad av ett verkligt behov av en allmännyttig tjänst för att säkerställa territoriell kontinuitet när marknaden ensam inte kan erbjuda detta. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen anser, vilket tydligt framgår av tabell 6, att de tjänster som erbjuds av Moby/Toremar inte kan ersättas av tjänster som tillhandahålls av andra konkurrenter, eftersom dessa inte bedriver, eller endast delvis bedriver, allmän trafik enligt det nya avtalet om allmän trafik, särskilt vad gäller kontinuiteten under året i den trafik som Toremar bedriver. På tre av de sex linjerna finns det inte heller någon annan operatör än Moby/Toremar som erbjuder tjänsten (snabblinje A2, A3 och A5). Detta innebär att den allmänna trafikplikt som fastställs i avtalet med Moby/Toremar för trafiken av dessa tre linjer är motiverad av ett verkligt behov av en allmännyttig tjänst för att säkerställa territoriell kontinuitet när marknaden ensam inte kan erbjuda detta.

| (204) | Vad beträffar de linjer som även trafikeras av andra operatörer (linjerna A2 och A4) anser kommissionen att det finns stora skillnader när det gäller trafikens regelbundenhet. Moby/Toremar trafikerar dessa linjer kontinuerligt året runt, medan ingen av de andra operatörer som nämns i tabellen ovan (dvs. Blu Navy, Elba Ferries och Maregiglio) trafikerar linjerna året runt (detta gäller Blu Navy och Elba Ferries) och de har inte heller samma turtäthet som Moby/Toremar. Blu Navy började till exempel trafikera linjerna 2010 mellan april och november. Under 2012 trafikerade företaget linjerna året runt med i genomsnitt fem avgångar och 2013 återupptog det den ursprungliga tidtabellen och trafikerade endast linjerna under mars och oktober. Maregiglio trafikerar linjen A4 året runt, dock med ett begränsat antal avgångar jämfört med Moby/Toremar. Maregiglio trafikerar inte linjen dagligen under januari–februari och november–december. Avgångarna per månad varierar mellan 20 och 30. Utan Mobys/Toremars trafik på dessa linjer skulle dessa öars behov av regelbundna och frekventa förbindelser med fastlandet året runt följaktligen äventyras, eftersom varken Blu Navy eller Elba Ferries skulle kunna tillhandahåll tjänsten på samma villkor som Moby/Toremar under hela avtalsperioden. |
| --- | --- |

(204)

Vad beträffar de linjer som även trafikeras av andra operatörer (linjerna A2 och A4) anser kommissionen att det finns stora skillnader när det gäller trafikens regelbundenhet. Moby/Toremar trafikerar dessa linjer kontinuerligt året runt, medan ingen av de andra operatörer som nämns i tabellen ovan (dvs. Blu Navy, Elba Ferries och Maregiglio) trafikerar linjerna året runt (detta gäller Blu Navy och Elba Ferries) och de har inte heller samma turtäthet som Moby/Toremar. Blu Navy började till exempel trafikera linjerna 2010 mellan april och november. Under 2012 trafikerade företaget linjerna året runt med i genomsnitt fem avgångar och 2013 återupptog det den ursprungliga tidtabellen och trafikerade endast linjerna under mars och oktober. Maregiglio trafikerar linjen A4 året runt, dock med ett begränsat antal avgångar jämfört med Moby/Toremar. Maregiglio trafikerar inte linjen dagligen under januari–februari och november–december. Avgångarna per månad varierar mellan 20 och 30. Utan Mobys/Toremars trafik på dessa linjer skulle dessa öars behov av regelbundna och frekventa förbindelser med fastlandet året runt följaktligen äventyras, eftersom varken Blu Navy eller Elba Ferries skulle kunna tillhandahåll tjänsten på samma villkor som Moby/Toremar under hela avtalsperioden.

| (205) | När det gäller Mobys trafik (som konkurrent till Moby/Toremar) på linje A2, konstaterar kommissionen att Moby har regelbunden trafik året om, med täta dagliga avgångar (t.ex. från fem avgångar under vinterperioden till sjutton avgångar under sommaren), vilket innebär att företaget tillhandahåller en tjänst som är mycket lik den tjänst som Moby/Toremar tillhandahåller. |
| --- | --- |

(205)

När det gäller Mobys trafik (som konkurrent till Moby/Toremar) på linje A2, konstaterar kommissionen att Moby har regelbunden trafik året om, med täta dagliga avgångar (t.ex. från fem avgångar under vinterperioden till sjutton avgångar under sommaren), vilket innebär att företaget tillhandahåller en tjänst som är mycket lik den tjänst som Moby/Toremar tillhandahåller.

| (206) | Italien har dock inkommit med uppgifter som visar att det var nödvändigt att Moby/Toremar fortsatte att tillhandahålla denna allmänna trafik och att den tillgodosåg ett verkligt behov av allmän trafik. Moby ensamt kunde nämligen inte tillgodose detta behov av sjöfartsförbindelser.






  (1) | För det första har Moby/Toremar justerat sin tidtabell efter det nya avtalet om allmän trafik för att säkerställa intermodala transporter, särskilt genom att bättre integrera sjöfartstjänsterna med de järnvägstjänster som erbjuda vid tågstationerna Piombino och Campiglia Marittima. |
| --- | --- | --- |

(206)

Italien har dock inkommit med uppgifter som visar att det var nödvändigt att Moby/Toremar fortsatte att tillhandahålla denna allmänna trafik och att den tillgodosåg ett verkligt behov av allmän trafik. Moby ensamt kunde nämligen inte tillgodose detta behov av sjöfartsförbindelser.

(1)

För det första har Moby/Toremar justerat sin tidtabell efter det nya avtalet om allmän trafik för att säkerställa intermodala transporter, särskilt genom att bättre integrera sjöfartstjänsterna med de järnvägstjänster som erbjuda vid tågstationerna Piombino och Campiglia Marittima.

| (2) | För det andra har Italien visat att en operatör som anförtros allmän trafikplikt möjliggör kontinuitet i sjöfartsförbindelserna under vinterperioden, samtidigt som väntetiden i hamn minskas betydligt, vilket är i allmänhetens intresse, med nästan en och en halv timme (t.ex. från tre timmar i Piombino utan Toremar till en och en halv timme med både Toremars och Mobys tjänster). |
| --- | --- |

(2)

För det andra har Italien visat att en operatör som anförtros allmän trafikplikt möjliggör kontinuitet i sjöfartsförbindelserna under vinterperioden, samtidigt som väntetiden i hamn minskas betydligt, vilket är i allmänhetens intresse, med nästan en och en halv timme (t.ex. från tre timmar i Piombino utan Toremar till en och en halv timme med både Toremars och Mobys tjänster).

| (3) | För det tredje tillhandahåller Moby/Toremar enligt avtalet om allmän trafik en ytterligare kvällsförbindelse per dag och året runt inom ett tidsintervall på mellan 30 minuter efter den sista turen (vid tidpunkten för tilldelningen) och 00.30 (se skäl 258). Moby/Toremar trafikerar alltså den sista turen dagligen på linje A2 (22.00 eller 22.30 beroende på dag och månad). De tidtabeller som bedömts visar även att Moby/Toremar trafikerar den första turen från Portoferraio till fastlandet. De fartyg som drevs av Moby/Toremar förtöjer därför ofta vid öarna nattetid, med högre kostnader, för att tillhandahålla den allra första förbindelsen på morgonen för boende som pendlar, antingen för utbildning eller för arbete, och för att säkerställa förbindelser i händelse av medicinska nödsituationer. |
| --- | --- |

(3)

För det tredje tillhandahåller Moby/Toremar enligt avtalet om allmän trafik en ytterligare kvällsförbindelse per dag och året runt inom ett tidsintervall på mellan 30 minuter efter den sista turen (vid tidpunkten för tilldelningen) och 00.30 (se skäl 258). Moby/Toremar trafikerar alltså den sista turen dagligen på linje A2 (22.00 eller 22.30 beroende på dag och månad). De tidtabeller som bedömts visar även att Moby/Toremar trafikerar den första turen från Portoferraio till fastlandet. De fartyg som drevs av Moby/Toremar förtöjer därför ofta vid öarna nattetid, med högre kostnader, för att tillhandahålla den allra första förbindelsen på morgonen för boende som pendlar, antingen för utbildning eller för arbete, och för att säkerställa förbindelser i händelse av medicinska nödsituationer.

| (4) | För det fjärde har det hävdats att Moby ensamt inte skulle kunna tillgodose den stora passagerarvolym som behöver transport till och från Piombino och Portoferraio. Även om passagerarvolymen naturligtvis ökar kraftigt under sommarmånaderna tyder de siffror som registrerades under de tre första månaderna av 2012 (dvs. under lågsäsong) på att antalet passagerare ombord på fartygen (antingen Mobys/Toremars eller Mobys) som pendlar i båda riktningarna för studier, arbete eller för andra personliga syften har varit konstant |
| --- | --- |

(4)

För det fjärde har det hävdats att Moby ensamt inte skulle kunna tillgodose den stora passagerarvolym som behöver transport till och från Piombino och Portoferraio. Även om passagerarvolymen naturligtvis ökar kraftigt under sommarmånaderna tyder de siffror som registrerades under de tre första månaderna av 2012 (dvs. under lågsäsong) på att antalet passagerare ombord på fartygen (antingen Mobys/Toremars eller Mobys) som pendlar i båda riktningarna för studier, arbete eller för andra personliga syften har varit konstant

| (207) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att marknadskrafterna vid tidpunkten för tilldelningen inte räckte för att tillgodose behovet av allmän trafik. Moby/Toremar var i själva verket den enda operatören på ett antal linjer, medan de tjänster som på andra linjer tillhandahölls av konkurrenterna i Toscanas skärgård inte var likvärdiga i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet och därför inte helt och hållet uppfyllde de krav på allmän trafik som fastställts i det nya tjänsteavtalet med Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(207)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att marknadskrafterna vid tidpunkten för tilldelningen inte räckte för att tillgodose behovet av allmän trafik. Moby/Toremar var i själva verket den enda operatören på ett antal linjer, medan de tjänster som på andra linjer tillhandahölls av konkurrenterna i Toscanas skärgård inte var likvärdiga i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet och därför inte helt och hållet uppfyllde de krav på allmän trafik som fastställts i det nya tjänsteavtalet med Moby/Toremar.

(3)   Tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan

| (208) | Kommissionen konstaterar att Italien har valt att ingå ett avtal om allmän trafik med en enda operatör (Moby/Toremar) snarare än att ålägga alla operatörer som är intresserade av att trafikera de aktuella linjerna en allmän trafikplikt. Baserat på de uppgifter som Italien har lämnat noterar kommissionen att efterfrågan från användarna inte kunde ha tillgodosetts genom åläggande av allmän trafikplikt (se skäl 196). På flera linjer är Moby/Toremar den enda operatören, och där så inte är fallet uppfyller inte erbjudandet från de andra operatörerna (alla) kraven i fråga om regelbundenhet, kontinuitet och kvalitet. Verksamheten på de flesta linjer är dessutom olönsam, i synnerhet under lågsäsong, vilket innebär att de i avsaknad av ersättning för den allmänna trafiken inte skulle trafikeras alls. Kommissionen noterar vidare Italiens och stödmottagarnas argument att valet av ett avtal om allmän trafik även var nödvändigt mot bakgrund av Toremars privatisering. Närmare bestämt hävdar Italien att anbudsförfarandet för Toremars tillgångar i kombination med ett nytt avtal om allmän trafik i) säkerställde den allmänna sjöfartstrafikens kontinuitet, och ii) maximerade värdet för staten. Det är av dessa skäl som kommissionen godtog (se skäl 96) att Italien anordnade ett anbudsförfarande för Toremars affärsgren i kombination med ett nytt avtal om allmän trafik. Kommissionen godtog genom detta, vilket även bekräftas i detta beslut, att Italien inte kunde använda sig av en allmän trafikplikt för alla operatörer utan i stället ingick ett avtal om allmän trafik enbart med Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen konstaterar att Italien har valt att ingå ett avtal om allmän trafik med en enda operatör (Moby/Toremar) snarare än att ålägga alla operatörer som är intresserade av att trafikera de aktuella linjerna en allmän trafikplikt. Baserat på de uppgifter som Italien har lämnat noterar kommissionen att efterfrågan från användarna inte kunde ha tillgodosetts genom åläggande av allmän trafikplikt (se skäl 196). På flera linjer är Moby/Toremar den enda operatören, och där så inte är fallet uppfyller inte erbjudandet från de andra operatörerna (alla) kraven i fråga om regelbundenhet, kontinuitet och kvalitet. Verksamheten på de flesta linjer är dessutom olönsam, i synnerhet under lågsäsong, vilket innebär att de i avsaknad av ersättning för den allmänna trafiken inte skulle trafikeras alls. Kommissionen noterar vidare Italiens och stödmottagarnas argument att valet av ett avtal om allmän trafik även var nödvändigt mot bakgrund av Toremars privatisering. Närmare bestämt hävdar Italien att anbudsförfarandet för Toremars tillgångar i kombination med ett nytt avtal om allmän trafik i) säkerställde den allmänna sjöfartstrafikens kontinuitet, och ii) maximerade värdet för staten. Det är av dessa skäl som kommissionen godtog (se skäl 96) att Italien anordnade ett anbudsförfarande för Toremars affärsgren i kombination med ett nytt avtal om allmän trafik. Kommissionen godtog genom detta, vilket även bekräftas i detta beslut, att Italien inte kunde använda sig av en allmän trafikplikt för alla operatörer utan i stället ingick ett avtal om allmän trafik enbart med Moby/Toremar.

Slutsats

| (209) | På grundval av ovanstående bedömning drar kommissionen slutsatsen att Italien inte begick ett uppenbart fel när de tjänster som anförtroddes Moby/Toremar definierades som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. De tvivel som kommissionen uttryckte i 2012 års beslut har därmed undanröjts. |
| --- | --- |

(209)

På grundval av ovanstående bedömning drar kommissionen slutsatsen att Italien inte begick ett uppenbart fel när de tjänster som anförtroddes Moby/Toremar definierades som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. De tvivel som kommissionen uttryckte i 2012 års beslut har därmed undanröjts.

| (210) | För att avgöra om Altmark 1 har uppfyllts måste kommissionen trots detta kontrollera huruvida den skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster som Moby/Toremar ålades var klart definierade. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster tydligt beskrivs i det nya avtalet om allmän trafik och bilagorna till detta (som bland annat omfattar specifikationer för de fartyg som ska användas för varje linje). På samma sätt anges detaljerade bestämmelser om ersättningen i avtalet om allmän trafik, 2009 års lag och Cipe-direktivet. Det nya avtalet har även en klart angiven varaktighet (tolv år), fastställer Moby/Toremar som leverantör av den allmännyttiga tjänsten och innehåller bestämmelser för att undvika och återkräva eventuell överkompensation (se även skäl 228). Kommissionen drar därför slutsatsen att det första Altmarkkriteriet är uppfyllt. |
| --- | --- |

(210)

För att avgöra om Altmark 1 har uppfyllts måste kommissionen trots detta kontrollera huruvida den skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster som Moby/Toremar ålades var klart definierade. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster tydligt beskrivs i det nya avtalet om allmän trafik och bilagorna till detta (som bland annat omfattar specifikationer för de fartyg som ska användas för varje linje). På samma sätt anges detaljerade bestämmelser om ersättningen i avtalet om allmän trafik, 2009 års lag och Cipe-direktivet. Det nya avtalet har även en klart angiven varaktighet (tolv år), fastställer Moby/Toremar som leverantör av den allmännyttiga tjänsten och innehåller bestämmelser för att undvika och återkräva eventuell överkompensation (se även skäl 228). Kommissionen drar därför slutsatsen att det första Altmarkkriteriet är uppfyllt.

Förtöjningsprioriteringen

| (211) | I artikel 19ter.21 i 2009 års lag anges tydligt att förtöjningsprioriteringen är nödvändig för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna och mot bakgrund av Tirreniagruppens, inbegripet Mobys/Toremars, allmänna trafikplikt. Utan denna förtöjningsprioritering för de företag som ålagts allmän trafikplikt skulle dessa företag (i vissa fall) behöva invänta sin tur att förtöja och därmed orsaka förseningar, vilket skulle omintetgöra syftet att säkerställa tillförlitliga och lämpliga förbindelser för medborgarna. En regelbunden tidtabell är i själva verket nödvändig för att tillgodose öbornas mobilitetsbehov och bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling. Eftersom det nya avtalet om allmän trafik föreskriver specifika skyldigheter om avgångstider för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten bidrar förtöjningsprioriteringen till att säkerställa att hamnarna tilldelar de förtöjningsplatser och förtöjningstider som krävs för att företaget som tillhandahåller allmän trafik ska kunna uppfylla sina förpliktelser. Denna förtöjningsprioritering överfördes till Moby/Toremar när Toremar förvärvades. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att denna åtgärd har beviljats för att Moby/Toremar ska kunna fullgöra den allmänna trafikplikt som utgör en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (se skäl 209). Kommissionen har dessutom bekräftat att förtöjningsprioriteringen endast är tillämplig på tjänster som tillhandahålls inom ramen för den allmänna trafikplikten. Även förtöjningsprioriteringen uppfyller därför det första villkoret i Altmarkdomen. |
| --- | --- |

(211)

I artikel 19ter.21 i 2009 års lag anges tydligt att förtöjningsprioriteringen är nödvändig för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna och mot bakgrund av Tirreniagruppens, inbegripet Mobys/Toremars, allmänna trafikplikt. Utan denna förtöjningsprioritering för de företag som ålagts allmän trafikplikt skulle dessa företag (i vissa fall) behöva invänta sin tur att förtöja och därmed orsaka förseningar, vilket skulle omintetgöra syftet att säkerställa tillförlitliga och lämpliga förbindelser för medborgarna. En regelbunden tidtabell är i själva verket nödvändig för att tillgodose öbornas mobilitetsbehov och bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling. Eftersom det nya avtalet om allmän trafik föreskriver specifika skyldigheter om avgångstider för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten bidrar förtöjningsprioriteringen till att säkerställa att hamnarna tilldelar de förtöjningsplatser och förtöjningstider som krävs för att företaget som tillhandahåller allmän trafik ska kunna uppfylla sina förpliktelser. Denna förtöjningsprioritering överfördes till Moby/Toremar när Toremar förvärvades. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att denna åtgärd har beviljats för att Moby/Toremar ska kunna fullgöra den allmänna trafikplikt som utgör en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (se skäl 209). Kommissionen har dessutom bekräftat att förtöjningsprioriteringen endast är tillämplig på tjänster som tillhandahålls inom ramen för den allmänna trafikplikten. Även förtöjningsprioriteringen uppfyller därför det första villkoret i Altmarkdomen.

6.1.2.2   Altmark 2

| (212) | Kommissionen vill påminna om att kommissionen i 2012 års beslut (se punkt 205 i det beslutet) intog den preliminära ståndpunkten att det andra kriteriet i Altmarkdomen var uppfyllt. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen vill påminna om att kommissionen i 2012 års beslut (se punkt 205 i det beslutet) intog den preliminära ståndpunkten att det andra kriteriet i Altmarkdomen var uppfyllt.

| (213) | Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att de kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen har fastställts i förväg och uppfyller kraven på öppenhet, i enlighet med det andra Altmarkkriteriet. |
| --- | --- |

(213)

Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att de kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen har fastställts i förväg och uppfyller kraven på öppenhet, i enlighet med det andra Altmarkkriteriet.

| (214) | De parametrar som låg till grund för beräkningen av ersättningen förklaras närmare bestämt i detalj i Cipe-direktivet och tillämpas i det nya avtalet om allmän trafik (och bilagor till detta). Metoden för att beräkna ersättningen, inbegripet till exempel de kostnadsfaktorer som beaktas, specificeras i Cipe-direktivet. Eftersom förtöjningsprioriteringen inte innebär någon ekonomisk ersättning till Moby/Toremar anser kommissionen att denna åtgärd uppfyller Altmark 2. |
| --- | --- |

(214)

De parametrar som låg till grund för beräkningen av ersättningen förklaras närmare bestämt i detalj i Cipe-direktivet och tillämpas i det nya avtalet om allmän trafik (och bilagor till detta). Metoden för att beräkna ersättningen, inbegripet till exempel de kostnadsfaktorer som beaktas, specificeras i Cipe-direktivet. Eftersom förtöjningsprioriteringen inte innebär någon ekonomisk ersättning till Moby/Toremar anser kommissionen att denna åtgärd uppfyller Altmark 2.

| (215) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det andra villkoret i Altmarkdomen uppfylls. |
| --- | --- |

(215)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det andra villkoret i Altmarkdomen uppfylls.

6.1.2.3   Altmark 3

| (216) | Enligt det tredje Altmarkkriteriet får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(216)

Enligt det tredje Altmarkkriteriet får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (217) | Altmarkdomen ger emellertid ingen exakt definition av rimlig vinst. Enligt meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska med rimlig vinst avses en kapitalavkastning som skulle krävas av ett typiskt företag som överväger om det ska tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse under hela perioden för tillhandahållandet av tjänsten, med hänsyn tagen till graden av risk. Graden av risk beror på vilken sektor eller typ av tjänst det är fråga om och vilka egenskaper kompensationsmekanismen har. |
| --- | --- |

(217)

Altmarkdomen ger emellertid ingen exakt definition av rimlig vinst. Enligt meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska med rimlig vinst avses en kapitalavkastning som skulle krävas av ett typiskt företag som överväger om det ska tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse under hela perioden för tillhandahållandet av tjänsten, med hänsyn tagen till graden av risk. Graden av risk beror på vilken sektor eller typ av tjänst det är fråga om och vilka egenskaper kompensationsmekanismen har.

| (218) | I 2012 års beslut uttryckte kommissionen tvivel om huruvida den ersättning som betalades till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inklusive Moby från och med 2012, var proportionerlig Kommissionen intog i synnerhet den preliminära ståndpunkten att den fasta riskpremien på 6,5 % inte återspeglade en lämplig risknivå med tanke på att Moby/Toremar vid första påseendet inte tycktes påta sig de risker som normalt följer av tillhandahållandet av dessa tjänster. De kostnadsfaktorer som beaktas vid beräkningen av ersättningen omfattar närmare bestämt alla kostnader i samband med tillhandahållandet av tjänsten, och hänsyn har till exempel tagits till variationer i bränslepriset. Kommissionen ansåg till följd av detta att Moby/Toremar kan ha överkompenserats i den delen. |
| --- | --- |

(218)

I 2012 års beslut uttryckte kommissionen tvivel om huruvida den ersättning som betalades till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inklusive Moby från och med 2012, var proportionerlig Kommissionen intog i synnerhet den preliminära ståndpunkten att den fasta riskpremien på 6,5 % inte återspeglade en lämplig risknivå med tanke på att Moby/Toremar vid första påseendet inte tycktes påta sig de risker som normalt följer av tillhandahållandet av dessa tjänster. De kostnadsfaktorer som beaktas vid beräkningen av ersättningen omfattar närmare bestämt alla kostnader i samband med tillhandahållandet av tjänsten, och hänsyn har till exempel tagits till variationer i bränslepriset. Kommissionen ansåg till följd av detta att Moby/Toremar kan ha överkompenserats i den delen.

| (219) | Kommissionen konstaterar att vissa aspekter av den metod för ersättning som fastställs i det nya avtalet om allmän trafik faktiskt tycks minska den affärsrisk som Moby/Toremar påtar sig. I synnerhet anpassas taken för de priser som Moby/Toremar kan ta ut årligen för att ta hänsyn till inflationen och återspegla variationer i konsumentprisindexet. Det nya avtalet om allmän trafik innehåller dessutom vissa bestämmelser (se skäl 87) som syftar till att upprätthålla den ekonomisk-finansiella jämvikten för den allmännyttiga tjänsten. Dessa bestämmelser ger närmare bestämt möjlighet till en översyn av i) taxesystemet, ii) nivån på de allmännyttiga tjänster som tillhandahålls, iii) nivån på det årliga pristaket, och iv) kapitalbidrag för investeringar som får tas ut i den händelse ersättningen för den allmänna trafiken inte är tillräcklig för att täcka kostnaderna för de tjänster som tillhandahålls enligt avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen konstaterar att vissa aspekter av den metod för ersättning som fastställs i det nya avtalet om allmän trafik faktiskt tycks minska den affärsrisk som Moby/Toremar påtar sig. I synnerhet anpassas taken för de priser som Moby/Toremar kan ta ut årligen för att ta hänsyn till inflationen och återspegla variationer i konsumentprisindexet. Det nya avtalet om allmän trafik innehåller dessutom vissa bestämmelser (se skäl 87) som syftar till att upprätthålla den ekonomisk-finansiella jämvikten för den allmännyttiga tjänsten. Dessa bestämmelser ger närmare bestämt möjlighet till en översyn av i) taxesystemet, ii) nivån på de allmännyttiga tjänster som tillhandahålls, iii) nivån på det årliga pristaket, och iv) kapitalbidrag för investeringar som får tas ut i den händelse ersättningen för den allmänna trafiken inte är tillräcklig för att täcka kostnaderna för de tjänster som tillhandahålls enligt avtalet om allmän trafik.

| (220) | Enligt artikel 26 i avtalet kan Moby/Toremar i händelse av en avvikelse i den ekonomiska och finansiella balansen begära en utjämning genom att lägga fram ett förslag till regionen Toscana. Detta förslag läggs därefter fram för den tekniska kommitté som ansvarar för att förvalta avtalet. Italien har lämnat uppgifter till kommissionen (se tabell 7) som visar utjämningsbidrag till följd av högre momskostnader för Moby/Toremar och ökade bränslepriser under perioden 2012–2018.









  Euro | Statlig ersättning enligt avtalet | Utjämningsbidrag | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 13 291 109 | 2 033 145 | 15 324 254 |
| 2013 | 13 234 326 | – | 13 234 326 |
| 2014 | 13 287 102 | 1 150 000 | 14 437 102 |
| 2015 | 13 366 507 | 677 052 | 14 043 559 |
| 2016 | 13 212 118 | – | 13 212 118 |
| 2017 | 13 523 598 | – | 13 523 598 |
| 2018 | 13 706 440 | – | 13 706 440 |

(220)

Enligt artikel 26 i avtalet kan Moby/Toremar i händelse av en avvikelse i den ekonomiska och finansiella balansen begära en utjämning genom att lägga fram ett förslag till regionen Toscana. Detta förslag läggs därefter fram för den tekniska kommitté som ansvarar för att förvalta avtalet. Italien har lämnat uppgifter till kommissionen (se tabell 7) som visar utjämningsbidrag till följd av högre momskostnader för Moby/Toremar och ökade bränslepriser under perioden 2012–2018.

Euro

Euro

Statlig ersättning enligt avtalet

Statlig ersättning enligt avtalet

Utjämningsbidrag

Utjämningsbidrag

Totalt

Totalt

2012

2012

13 291 109

2 033 145

15 324 254

2013

2013

13 234 326

–

13 234 326

2014

2014

13 287 102

1 150 000

14 437 102

2015

2015

13 366 507

677 052

14 043 559

2016

2016

13 212 118

–

13 212 118

2017

2017

13 523 598

–

13 523 598

2018

2018

13 706 440

–

13 706 440

Tabell 7 – Utjämningsbidrag

Tabell 7 – Utjämningsbidrag

| (221) | Såsom visas i tabellen ovan och närmare förklaras av Italien justerades ersättningen för 2012 för att upprätthålla den ekonomiska balansen i avtalet, medan man för 2013 och fram till dess att avtalet löper ut vidtog åtgärder rörande taxesystemet genom att justera priserna. En ytterligare justering av ersättningen gjordes 2014 och 2015, vilket ledde till ett ytterligare utjämningsbidrag på grund av det olämpliga taxesystemet för 2013 och 2014. Ingen justering var nödvändig för åren 2016–2018. |
| --- | --- |

(221)

Såsom visas i tabellen ovan och närmare förklaras av Italien justerades ersättningen för 2012 för att upprätthålla den ekonomiska balansen i avtalet, medan man för 2013 och fram till dess att avtalet löper ut vidtog åtgärder rörande taxesystemet genom att justera priserna. En ytterligare justering av ersättningen gjordes 2014 och 2015, vilket ledde till ett ytterligare utjämningsbidrag på grund av det olämpliga taxesystemet för 2013 och 2014. Ingen justering var nödvändig för åren 2016–2018.

| (222) | Även om dessa skyddsåtgärder förefaller minska Mobys/Toremars risk anser kommissionen att företaget fortfarande är exponerat för risken att ersättningen kanske inte är tillräcklig för att täcka kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten. Utjämningsförslagen godkänns inte alltid, eftersom regionen Toscana ska pröva ärendet i sak och anta ett beslut efter att ha inhämtat den tekniska kommitténs yttrande inom 90 dagar från det att Moby/Toremar framställer sin begäran. Fram till dess att ett beslut antas måste Moby/Toremar fortsätta att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten enligt gällande villkor. I ett fall har en sådan utjämningsbegäran faktiskt avslagits på grund av att villkoren i artikel 26 i avtalet om allmänna tjänster inte var uppfyllt (71). |
| --- | --- |

(222)

Även om dessa skyddsåtgärder förefaller minska Mobys/Toremars risk anser kommissionen att företaget fortfarande är exponerat för risken att ersättningen kanske inte är tillräcklig för att täcka kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsten. Utjämningsförslagen godkänns inte alltid, eftersom regionen Toscana ska pröva ärendet i sak och anta ett beslut efter att ha inhämtat den tekniska kommitténs yttrande inom 90 dagar från det att Moby/Toremar framställer sin begäran. Fram till dess att ett beslut antas måste Moby/Toremar fortsätta att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten enligt gällande villkor. I ett fall har en sådan utjämningsbegäran faktiskt avslagits på grund av att villkoren i artikel 26 i avtalet om allmänna tjänster inte var uppfyllt (71).

71

| (223) | Kommissionen konstaterar dessutom att inte alla kostnadskategorier omfattas av utjämningsbidrag. Enligt artikel 26 i avtalet ska kostnader i samband med ineffektiv företagsledning, lånekostnader och ökningar av enhetskostnaderna för personal för att uppfylla rättsliga krav angående arbetskraft bäras av Moby/Toremar. Moby/Toremar har därför incitament för att fortsätta att tillhandahålla sina tjänster på ett effektivt sätt och till lägsta kostnad för det allmänna |
| --- | --- |

(223)

Kommissionen konstaterar dessutom att inte alla kostnadskategorier omfattas av utjämningsbidrag. Enligt artikel 26 i avtalet ska kostnader i samband med ineffektiv företagsledning, lånekostnader och ökningar av enhetskostnaderna för personal för att uppfylla rättsliga krav angående arbetskraft bäras av Moby/Toremar. Moby/Toremar har därför incitament för att fortsätta att tillhandahålla sina tjänster på ett effektivt sätt och till lägsta kostnad för det allmänna

| (224) | Som förklaras i skälen 46–50 ska enligt Cipe-direktivet riskpremien på 6,5 % användas för att bestämma kapitalavkastningen beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC). I praktiken tillämpades satsen 6,5 % dock som en schablonavkastning på kapital (se även skäl 133). |
| --- | --- |

(224)

Som förklaras i skälen 46–50 ska enligt Cipe-direktivet riskpremien på 6,5 % användas för att bestämma kapitalavkastningen beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC). I praktiken tillämpades satsen 6,5 % dock som en schablonavkastning på kapital (se även skäl 133).

| (225) | Såsom framgår av tabell 8 visar siffrorna för perioden 2012–2018 att den faktiska statliga ersättningen inte var tillräcklig för att täcka nettokostnaderna för tjänsten, inklusive kapitalavkastningen på 6,5 % I enlighet med punkt 47 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bedömer kommissionen huruvida det förekom överkompensation för hela avtalstiden. För perioden 2012–2018 fick Moby/Toremar drygt 4 miljoner euro mindre än det stödberättigande beloppet. Under perioden täckte den ersättning som betalades till Moby/Toremar nettokostnaden för den allmännyttiga tjänsten, men i praktiken uppstod nästan ingen (dvs. totalt drygt 30 000 euro) avkastning på kapital. Dessa siffror bekräftar att utjämningsbestämmelsen i artikel 26 i avtalet inte skyddar Moby/Toremar mot alla risker i samband med tillhandahållandet av den allmännyttiga tjänsten.






  Tabell 8 – Nettokostnad för den allmänna trafik som Moby/Toremar bedrev under perioden 2012–2018 |
| --- | --- |

(225)

Såsom framgår av tabell 8 visar siffrorna för perioden 2012–2018 att den faktiska statliga ersättningen inte var tillräcklig för att täcka nettokostnaderna för tjänsten, inklusive kapitalavkastningen på 6,5 % I enlighet med punkt 47 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bedömer kommissionen huruvida det förekom överkompensation för hela avtalstiden. För perioden 2012–2018 fick Moby/Toremar drygt 4 miljoner euro mindre än det stödberättigande beloppet. Under perioden täckte den ersättning som betalades till Moby/Toremar nettokostnaden för den allmännyttiga tjänsten, men i praktiken uppstod nästan ingen (dvs. totalt drygt 30 000 euro) avkastning på kapital. Dessa siffror bekräftar att utjämningsbestämmelsen i artikel 26 i avtalet inte skyddar Moby/Toremar mot alla risker i samband med tillhandahållandet av den allmännyttiga tjänsten.

Image 1

Tabell 8 – Nettokostnad för den allmänna trafik som Moby/Toremar bedrev under perioden 2012–2018

Tabell 8 – Nettokostnad för den allmänna trafik som Moby/Toremar bedrev under perioden 2012–2018

| (226) | Under den formella granskningen (se skäl 133) klargjorde emellertid Italien att det på grund av att 2009 års lag föreskriver ett tak på ersättningen enligt anbudsförfarandet hade beslutats att beräkningen skulle förenklas genom att tillämpa 6,5 % som en schablonavkastning på kapital. Italien anser att det förenklade tillvägagångssättet är försiktigt (se skäl 134) och inte möjliggör en högre ersättning till Moby/Toremar än vad som fastställdes i Cipe-direktivet. |
| --- | --- |

(226)

Under den formella granskningen (se skäl 133) klargjorde emellertid Italien att det på grund av att 2009 års lag föreskriver ett tak på ersättningen enligt anbudsförfarandet hade beslutats att beräkningen skulle förenklas genom att tillämpa 6,5 % som en schablonavkastning på kapital. Italien anser att det förenklade tillvägagångssättet är försiktigt (se skäl 134) och inte möjliggör en högre ersättning till Moby/Toremar än vad som fastställdes i Cipe-direktivet.

| (227) | Mot bakgrund av ovanstående har kommissionen jämfört den avkastning på sysselsatt kapital på 6,5 % som har tillämpats för Moby/Toremar med den genomsnittliga avkastningen på kapital för en referensgrupp år 2011 (året innan Moby/Toremar tilldelades den allmännyttiga tjänsten). Referensgruppen består av ett urval färjeoperatörer som erbjöd sjötransportförbindelser inom Italien eller mellan Italien och andra medlemsstater (72). Analysen visar att Mobys/Toremars avkastning på kapital ligger något under den genomsnittliga avkastningen för referensgruppen. Jämförelsen visar att en avkastning på 6,5 % för året innan Moby/Toremar anförtroddes den allmännyttiga tjänsten inte är orimlig. |
| --- | --- |

(227)

Mot bakgrund av ovanstående har kommissionen jämfört den avkastning på sysselsatt kapital på 6,5 % som har tillämpats för Moby/Toremar med den genomsnittliga avkastningen på kapital för en referensgrupp år 2011 (året innan Moby/Toremar tilldelades den allmännyttiga tjänsten). Referensgruppen består av ett urval färjeoperatörer som erbjöd sjötransportförbindelser inom Italien eller mellan Italien och andra medlemsstater (72). Analysen visar att Mobys/Toremars avkastning på kapital ligger något under den genomsnittliga avkastningen för referensgruppen. Jämförelsen visar att en avkastning på 6,5 % för året innan Moby/Toremar anförtroddes den allmännyttiga tjänsten inte är orimlig.

72

| (228) | Kommissionen konstaterar även med tillfredsställelse att Moby/Toremar enligt det nya avtalet om allmän trafik måste lämna in sin inkomst- och utgiftsredovisning (fördelad per linje och bestyrkt av en oberoende revisor) varje år till regionen Toscana så att denna kan kontrollera huruvida det har förekommit någon överkompensation. Detta innebär ytterligare en skyddsåtgärd för att säkerställa att Toremar inte gynnas av en eventuell överkompensation. Eftersom Toremar endast bedrev kommersiella verksamheter är korssubventionering i alla händelser utesluten. Italien överlämnade också denna redovisning för perioden 2012–2018, vilket gjorde det möjligt för kommissionen att göra de beräkningar som presenteras i tabell 8. |
| --- | --- |

(228)

Kommissionen konstaterar även med tillfredsställelse att Moby/Toremar enligt det nya avtalet om allmän trafik måste lämna in sin inkomst- och utgiftsredovisning (fördelad per linje och bestyrkt av en oberoende revisor) varje år till regionen Toscana så att denna kan kontrollera huruvida det har förekommit någon överkompensation. Detta innebär ytterligare en skyddsåtgärd för att säkerställa att Toremar inte gynnas av en eventuell överkompensation. Eftersom Toremar endast bedrev kommersiella verksamheter är korssubventionering i alla händelser utesluten. Italien överlämnade också denna redovisning för perioden 2012–2018, vilket gjorde det möjligt för kommissionen att göra de beräkningar som presenteras i tabell 8.

| (229) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den ersättning för den allmänna trafikplikten som Toremar har beviljats inte överstiger vad som krävs för att täcka de kostnader som har uppkommit i samband med fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst. Kommissionen anser i synnerhet att den riskpremie på 6,5 % som fastställs i Cipe-direktivet måste bedömas tillsammans med det ersättningstak som fastställs i 2009 års lag. Den kapitalavkastning som Toremar på förhand kunde förvänta sig överensstämde därför med de risker företaget tog på sig genom att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna enligt det nya avtalet om allmän trafik. Kommissionens tvivel angående uppfyllandet av det tredje villkoret i Altmarkdomen har därmed undanröjts. |
| --- | --- |

(229)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den ersättning för den allmänna trafikplikten som Toremar har beviljats inte överstiger vad som krävs för att täcka de kostnader som har uppkommit i samband med fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst. Kommissionen anser i synnerhet att den riskpremie på 6,5 % som fastställs i Cipe-direktivet måste bedömas tillsammans med det ersättningstak som fastställs i 2009 års lag. Den kapitalavkastning som Toremar på förhand kunde förvänta sig överensstämde därför med de risker företaget tog på sig genom att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna enligt det nya avtalet om allmän trafik. Kommissionens tvivel angående uppfyllandet av det tredje villkoret i Altmarkdomen har därmed undanröjts.

| (230) | När det gäller förtöjningsprioriteringen och eventuell överkompensation som denna skulle kunna innebära konstaterar kommissionen följande. Enligt Italien skulle en eventuell ekonomisk fördel till följd av förtöjningsprioriteringen vara begränsad (se skäl 137). Risken för överkompensation på grund av denna åtgärd skulle därför också vara begränsad. I den mån denna åtgärd minskade driftskostnaderna eller ökade intäkterna för tillhandahållaren av den allmännyttiga tjänsten skulle dessa effekter dessutom tydligt ha framgått av företagets interna redovisning. Kommissionens analys ovan (se skäl 228) bekräftar att Moby/Toremar inte erhöll någon överkompensation under perioden 2012–2018. Kommissionen drar därför slutsatsen att även förtöjningsprioriteringen överensstämmer med det tredje Altmarkkriteriet. |
| --- | --- |

(230)

När det gäller förtöjningsprioriteringen och eventuell överkompensation som denna skulle kunna innebära konstaterar kommissionen följande. Enligt Italien skulle en eventuell ekonomisk fördel till följd av förtöjningsprioriteringen vara begränsad (se skäl 137). Risken för överkompensation på grund av denna åtgärd skulle därför också vara begränsad. I den mån denna åtgärd minskade driftskostnaderna eller ökade intäkterna för tillhandahållaren av den allmännyttiga tjänsten skulle dessa effekter dessutom tydligt ha framgått av företagets interna redovisning. Kommissionens analys ovan (se skäl 228) bekräftar att Moby/Toremar inte erhöll någon överkompensation under perioden 2012–2018. Kommissionen drar därför slutsatsen att även förtöjningsprioriteringen överensstämmer med det tredje Altmarkkriteriet.

6.1.2.4   Altmark 4

| (231) | Det fjärde Altmarkkriteriet anses vara uppfyllt om mottagaren av ersättning för att fullgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse till den lägsta kostnaden för det allmänna, eller om ersättningen beräknats på grundval av kostnaderna i ett välskött företag. |
| --- | --- |

(231)

Det fjärde Altmarkkriteriet anses vara uppfyllt om mottagaren av ersättning för att fullgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse till den lägsta kostnaden för det allmänna, eller om ersättningen beräknats på grundval av kostnaderna i ett välskött företag.

| (232) | Enligt punkt 63 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är det enklaste sättet för offentliga myndigheter att uppfylla det fjärde Altmarkkriteriet att genomföra ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande för offentlig upphandling i linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (73) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (74). |
| --- | --- |

(232)

Enligt punkt 63 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är det enklaste sättet för offentliga myndigheter att uppfylla det fjärde Altmarkkriteriet att genomföra ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande för offentlig upphandling i linje med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (73) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (74).

73

74

| (233) | Kommissionen konstaterar att anbudsförfarandet i det aktuella ärendet inleddes före ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (75) (som är tillämpligt på tilldelning av offentliga kontrakt för transportverksamhet till havs) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (76). Vid den aktuella tidpunkten gällde direktiv 2004/17/EG och direktiv 2004/18/EG. Direktiv 2004/17/EG är dock inte tillämpligt på transportverksamhet till havs, som den som tillhandahölls av Moby/Toremar. I artikel 5 i direktiv 2004/17/EG klargörs i själva verket att direktivet bara omfattar transporttjänster på områdena järnvägstransporter, automatiserade system, spårvagnar, trådbussar, bussar eller linbana. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen konstaterar att anbudsförfarandet i det aktuella ärendet inleddes före ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (75) (som är tillämpligt på tilldelning av offentliga kontrakt för transportverksamhet till havs) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (76). Vid den aktuella tidpunkten gällde direktiv 2004/17/EG och direktiv 2004/18/EG. Direktiv 2004/17/EG är dock inte tillämpligt på transportverksamhet till havs, som den som tillhandahölls av Moby/Toremar. I artikel 5 i direktiv 2004/17/EG klargörs i själva verket att direktivet bara omfattar transporttjänster på områdena järnvägstransporter, automatiserade system, spårvagnar, trådbussar, bussar eller linbana.

75

76

| (234) | Offentliga kontrakt som ingås av upphandlande myndigheter inom ramen för deras transportverksamhet till havs, längs kusterna och på inre vattenvägar omfattas i stället av direktiv 2004/18/EG enligt skäl 20 i det direktivet. Sjötransport ingår emellertid även i förteckningen i bilaga II B till det direktivet, vilket innebär (77) att denna endast omfattas av artiklarna 23 och 35.4 i det direktivet. Detta innebär att enligt direktiv 2004/18/EG omfattas ett offentligt kontrakt för transportverksamhet till havs bara av skyldigheterna rörande tekniska specifikationer (artikel 23) och skyldigheten att offentliggöra ett meddelande om tilldelning av kontrakt (efter det att kontraktet tilldelats och därmed vid slutet, inte början, av tilldelningsförfarandet: artikel 35.4). Alla övriga bestämmelser som föreskrivs i direktiv 2004/18/EG, inbegripet bestämmelserna om innehållet i de meddelanden som ska offentliggöras (artikel 36.1) och bestämmelserna om urvalskriterier (artiklarna 45–52), är inte tillämpliga på offentliga kontrakt för transportverksamhet till havs. |
| --- | --- |

(234)

Offentliga kontrakt som ingås av upphandlande myndigheter inom ramen för deras transportverksamhet till havs, längs kusterna och på inre vattenvägar omfattas i stället av direktiv 2004/18/EG enligt skäl 20 i det direktivet. Sjötransport ingår emellertid även i förteckningen i bilaga II B till det direktivet, vilket innebär (77) att denna endast omfattas av artiklarna 23 och 35.4 i det direktivet. Detta innebär att enligt direktiv 2004/18/EG omfattas ett offentligt kontrakt för transportverksamhet till havs bara av skyldigheterna rörande tekniska specifikationer (artikel 23) och skyldigheten att offentliggöra ett meddelande om tilldelning av kontrakt (efter det att kontraktet tilldelats och därmed vid slutet, inte början, av tilldelningsförfarandet: artikel 35.4). Alla övriga bestämmelser som föreskrivs i direktiv 2004/18/EG, inbegripet bestämmelserna om innehållet i de meddelanden som ska offentliggöras (artikel 36.1) och bestämmelserna om urvalskriterier (artiklarna 45–52), är inte tillämpliga på offentliga kontrakt för transportverksamhet till havs.

77

| (235) | Direktiv 2004/18/EG är dessutom i alla händelser inte tillämpligt på tjänstekoncessioner enligt definitionen i artikel 1.4 (78). Kommissionen konstaterar dock att tjänstekoncessioner (och offentliga kontrakt) som är av ett visst gränsöverskridande intresse fortfarande omfattas av fördragets allmänna principer om öppenhet, icke-diskriminering och likabehandling. |
| --- | --- |

(235)

Direktiv 2004/18/EG är dessutom i alla händelser inte tillämpligt på tjänstekoncessioner enligt definitionen i artikel 1.4 (78). Kommissionen konstaterar dock att tjänstekoncessioner (och offentliga kontrakt) som är av ett visst gränsöverskridande intresse fortfarande omfattas av fördragets allmänna principer om öppenhet, icke-diskriminering och likabehandling.

78

| (236) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att direktiv 2004/18/EG endast är tillämpligt på offentliga tjänstekontrakt men inte om dessa avser en tjänstekoncession. Eftersom det aktuella ärendet rör sjötransport som är föremål för ett avtal om allmän trafik är, som sagt, dessutom endast vissa av kraven i detta direktiv tillämpliga. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att den inte uteslutande kan grunda sin bedömning av huruvida det fjärde Altmarkkriteriet är uppfyllt uteslutande på direktiven om offentlig upphandling. Av detta skäl bedömer kommissionen nedan huruvida det anbudsförfarande som Italien använde sig av var konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande och villkorslöst. För denna bedömning utgår kommissionen från den relevanta vägledning som fastställs i kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd (79) (framför allt punkterna 89 ff.) och meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (särskilt punkterna 63 ff.). |
| --- | --- |

(236)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att direktiv 2004/18/EG endast är tillämpligt på offentliga tjänstekontrakt men inte om dessa avser en tjänstekoncession. Eftersom det aktuella ärendet rör sjötransport som är föremål för ett avtal om allmän trafik är, som sagt, dessutom endast vissa av kraven i detta direktiv tillämpliga. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att den inte uteslutande kan grunda sin bedömning av huruvida det fjärde Altmarkkriteriet är uppfyllt uteslutande på direktiven om offentlig upphandling. Av detta skäl bedömer kommissionen nedan huruvida det anbudsförfarande som Italien använde sig av var konkurrensutsatt, transparent, icke-diskriminerande och villkorslöst. För denna bedömning utgår kommissionen från den relevanta vägledning som fastställs i kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd (79) (framför allt punkterna 89 ff.) och meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (särskilt punkterna 63 ff.).

79

Konkurrens och transparens i anbudsförfarandet

| (237) | I punkt 90 i tillkännagivandet om begreppet statligt stöd anges att ett anbudsförfarande måste vara konkurrensutsatt (80) för att alla intresserade och kvalificerade anbudsgivare ska kunna delta i förfarandet. Enligt punkt 91 i tillkännagivandet anges vidare att förfarandet måste vara transparent för att alla intresserade anbudsgivare ska vara lika och vederbörligen informerade vid varje skede i anbudsförfarandet. I denna punkt framhålls också att tillgång till information, tillräckligt med tid för de intresserade anbudsgivarna och tydlighet vad gäller urvals- och tilldelningskriterier alla är nödvändiga faktorer för ett transparent urvalsförfarande samt att ett urvalsförfarande ska vara vederbörligen offentliggjort så att alla potentiella anbudsgivare kan få kännedom om det. |
| --- | --- |

(237)

I punkt 90 i tillkännagivandet om begreppet statligt stöd anges att ett anbudsförfarande måste vara konkurrensutsatt (80) för att alla intresserade och kvalificerade anbudsgivare ska kunna delta i förfarandet. Enligt punkt 91 i tillkännagivandet anges vidare att förfarandet måste vara transparent för att alla intresserade anbudsgivare ska vara lika och vederbörligen informerade vid varje skede i anbudsförfarandet. I denna punkt framhålls också att tillgång till information, tillräckligt med tid för de intresserade anbudsgivarna och tydlighet vad gäller urvals- och tilldelningskriterier alla är nödvändiga faktorer för ett transparent urvalsförfarande samt att ett urvalsförfarande ska vara vederbörligen offentliggjort så att alla potentiella anbudsgivare kan få kännedom om det.

80

| (238) | I detta ärende offentliggjordes inbjudan att lämna intresseanmälan i Europeiska unionens officiella tidning samt i nationella och regionala offentliga tidningar och i nationella dagstidningar (se skäl 56). I denna inbjudan uppmanades ”alla som kunde garantera sjötransportverksamhetens kontinuitet” att anmäla sitt intresse, och inga ytterligare villkor ålades. Potentiella intresserade parter gavs tillräckligt med tid för att anmäla sitt intresse på lämpligt sätt och därmed möjlighet att delta i de efterföljande faserna i förfarandet. Kommissionen anser därför att regionen Toscanas avsikt att sälja Toremar och tilldela avtalet om allmän trafik meddelades på ett sätt som innebar att denna information nådde alla potentiella anbudsgivare. |
| --- | --- |

(238)

I detta ärende offentliggjordes inbjudan att lämna intresseanmälan i Europeiska unionens officiella tidning samt i nationella och regionala offentliga tidningar och i nationella dagstidningar (se skäl 56). I denna inbjudan uppmanades ”alla som kunde garantera sjötransportverksamhetens kontinuitet” att anmäla sitt intresse, och inga ytterligare villkor ålades. Potentiella intresserade parter gavs tillräckligt med tid för att anmäla sitt intresse på lämpligt sätt och därmed möjlighet att delta i de efterföljande faserna i förfarandet. Kommissionen anser därför att regionen Toscanas avsikt att sälja Toremar och tilldela avtalet om allmän trafik meddelades på ett sätt som innebar att denna information nådde alla potentiella anbudsgivare.

Europeiska unionens officiella tidning

| (239) | Anbudsgivarna måste även få tillgång till alla handlingar och all information som de behöver för att delta i anbudsförandet, så att de på lämpligt sätt kan bedöma det företag som bjuds ut till försäljning. Sådan information ska göras tillgänglig för potentiella anbudsgivare på ett öppet och icke-diskriminerande sätt och alla intresserade deltagare ska ha lika tillgång till all relevant information. |
| --- | --- |

(239)

Anbudsgivarna måste även få tillgång till alla handlingar och all information som de behöver för att delta i anbudsförandet, så att de på lämpligt sätt kan bedöma det företag som bjuds ut till försäljning. Sådan information ska göras tillgänglig för potentiella anbudsgivare på ett öppet och icke-diskriminerande sätt och alla intresserade deltagare ska ha lika tillgång till all relevant information.

| (240) | För det första angavs i inbjudan att anmäla intresse att anbudsgivarna måste kunna ”garantera sjötransportverksamhetens kontinuitet”. Detta var det enda urvalskriterium som Italien tillämpade för att fastställa huruvida de intresserade parterna skulle få delta i anbudsförfarandet. Eftersom det i inbjudan inte specificerades hur anbudsgivarna skulle bevisa att de uppfyllde detta krav innebär det per automatik att all lämplig bevisning kunde användas (81). Eftersom ingen av de elva parter som uttryckte intresse för att delta i anbudsförfarandet uteslöts, anser kommissionen att detta urvalskriterium tydliggjordes för alla intresserade anbudsgivare och även var motiverat mot bakgrund av det mål som eftersträvades. |
| --- | --- |

(240)

För det första angavs i inbjudan att anmäla intresse att anbudsgivarna måste kunna ”garantera sjötransportverksamhetens kontinuitet”. Detta var det enda urvalskriterium som Italien tillämpade för att fastställa huruvida de intresserade parterna skulle få delta i anbudsförfarandet. Eftersom det i inbjudan inte specificerades hur anbudsgivarna skulle bevisa att de uppfyllde detta krav innebär det per automatik att all lämplig bevisning kunde användas (81). Eftersom ingen av de elva parter som uttryckte intresse för att delta i anbudsförfarandet uteslöts, anser kommissionen att detta urvalskriterium tydliggjordes för alla intresserade anbudsgivare och även var motiverat mot bakgrund av det mål som eftersträvades.

81

| (241) | För det andra gjordes det i 2009 års lag klart för intresserade parter att ett nytt avtal/avtal om allmän trafik skulle ingås efter avslutandet av anbudsförfarandet och att den årliga ersättningen för den allmänna trafiken hade fastställts till högst 13 005 441 euro per år. I inbjudan att anmäla intresse angavs dessutom att syftet var att avyttra Toremar till ett fast pris på 10 258 397 euro. Som bekräftats av Italien gjordes vidare all relevant information om försäljningens omfattning, inklusive förslaget till det avtal om allmän trafiks som skulle ingås mellan köparen och Italien, tillgänglig för de elva parter som uttryckte intresse för att delta i anbudsförfarandet. Detta gjorde det möjligt för parterna att besluta huruvida de skulle inge ett anbud och bestämma storleken på anbudet. På grundval av detta anser kommissionen att det framgick tillräckligt tydligt av inbjudan att anmäla intresse att försäljningen avsåg Toremars affärsgren i kombination med ett nytt avtal om allmän trafik. Efter det att parterna anmält sitt intresse gavs de tillgång till all nödvändig information för att besluta om ett eventuellt anbud. |
| --- | --- |

(241)

För det andra gjordes det i 2009 års lag klart för intresserade parter att ett nytt avtal/avtal om allmän trafik skulle ingås efter avslutandet av anbudsförfarandet och att den årliga ersättningen för den allmänna trafiken hade fastställts till högst 13 005 441 euro per år. I inbjudan att anmäla intresse angavs dessutom att syftet var att avyttra Toremar till ett fast pris på 10 258 397 euro. Som bekräftats av Italien gjordes vidare all relevant information om försäljningens omfattning, inklusive förslaget till det avtal om allmän trafiks som skulle ingås mellan köparen och Italien, tillgänglig för de elva parter som uttryckte intresse för att delta i anbudsförfarandet. Detta gjorde det möjligt för parterna att besluta huruvida de skulle inge ett anbud och bestämma storleken på anbudet. På grundval av detta anser kommissionen att det framgick tillräckligt tydligt av inbjudan att anmäla intresse att försäljningen avsåg Toremars affärsgren i kombination med ett nytt avtal om allmän trafik. Efter det att parterna anmält sitt intresse gavs de tillgång till all nödvändig information för att besluta om ett eventuellt anbud.

| (242) | För det tredje anser kommissionen att inbjudan att lämna intresseanmälan lockade ett betydligt antal potentiella anbudsgivare. Samtliga elva företag som lämnade en intresseanmälan fick därefter detaljerad information om förfarandet från regionen Toscana. I enlighet med bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG förefaller det som att Italien inte var skyldig att i inbjudan lämna mer information om det avtal som skulle tilldelas förutom att nämna att den allmännyttiga tjänsten skulle fortsätta att tillhandahållas och hänvisa till de rättsliga bestämmelser som reglerar den tjänsten (se skäl 234). |
| --- | --- |

(242)

För det tredje anser kommissionen att inbjudan att lämna intresseanmälan lockade ett betydligt antal potentiella anbudsgivare. Samtliga elva företag som lämnade en intresseanmälan fick därefter detaljerad information om förfarandet från regionen Toscana. I enlighet med bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG förefaller det som att Italien inte var skyldig att i inbjudan lämna mer information om det avtal som skulle tilldelas förutom att nämna att den allmännyttiga tjänsten skulle fortsätta att tillhandahållas och hänvisa till de rättsliga bestämmelser som reglerar den tjänsten (se skäl 234).

| (243) | För det fjärde innehöll inbjudan endast det minimum av information som krävs för att kunna anmäla intresse (dvs. att den allmännyttiga tjänsten skulle fortsätta att tillhandahållas) och kunde inte ha föranlett att annars intresserade sjöfartsoperatörer skulle ha uteslutits. Det var planeringsmyndighetens beslut att säkerställa den allmänna tjänstens kontinuitet och förbindelserna mellan öarna i Toscanas skärgård och fastlandet. Alla potentiella anbudsgivare som uttryckte intresse för att delta i anbudsförfarandet underrättades om detta villkor på förhand, såsom nämns ovan Kommissionen håller således med Italien om att det i detta skede inte förekom kontroll över de potentiella anbudsgivarna (se skäl 127), vilket visar att planeringsmyndigheterna genom att införa det obligatoriska kravet att den allmännyttiga tjänsten skulle fortsätta att tillhandahållas inte avsåg att selektivt gynna någon potentiell anbudsgivare för att tilldela den anbudsgivaren avtalet och ägandet av Toremars affärsgren. Kommissionen konstaterar också att inte all relevant information om urvalskriterierna och det fortsatta förfarandet angavs i den inbjudan som skickades till samtliga elva parter som hade uttryckt intresse för att delta i förfarandet (82). |
| --- | --- |

(243)

För det fjärde innehöll inbjudan endast det minimum av information som krävs för att kunna anmäla intresse (dvs. att den allmännyttiga tjänsten skulle fortsätta att tillhandahållas) och kunde inte ha föranlett att annars intresserade sjöfartsoperatörer skulle ha uteslutits. Det var planeringsmyndighetens beslut att säkerställa den allmänna tjänstens kontinuitet och förbindelserna mellan öarna i Toscanas skärgård och fastlandet. Alla potentiella anbudsgivare som uttryckte intresse för att delta i anbudsförfarandet underrättades om detta villkor på förhand, såsom nämns ovan Kommissionen håller således med Italien om att det i detta skede inte förekom kontroll över de potentiella anbudsgivarna (se skäl 127), vilket visar att planeringsmyndigheterna genom att införa det obligatoriska kravet att den allmännyttiga tjänsten skulle fortsätta att tillhandahållas inte avsåg att selektivt gynna någon potentiell anbudsgivare för att tilldela den anbudsgivaren avtalet och ägandet av Toremars affärsgren. Kommissionen konstaterar också att inte all relevant information om urvalskriterierna och det fortsatta förfarandet angavs i den inbjudan som skickades till samtliga elva parter som hade uttryckt intresse för att delta i förfarandet (82).

82

| (244) | Kommissionen anser avslutningsvis att regionen Toscanas initiativ att inrätta en särskild digital plattform eller ett datarum med all nödvändig dokumentation innebar att alla potentiella anbudsgivare på ett likvärdigt och fullständigt sätt fick tillgång till information som de behövde för att utarbeta sina anbud. |
| --- | --- |

(244)

Kommissionen anser avslutningsvis att regionen Toscanas initiativ att inrätta en särskild digital plattform eller ett datarum med all nödvändig dokumentation innebar att alla potentiella anbudsgivare på ett likvärdigt och fullständigt sätt fick tillgång till information som de behövde för att utarbeta sina anbud.

| (245) | I 2012 års beslut uttryckte kommissionen tvivel om huruvida det verkligen var nödvändigt att införa vissa tekniska och finansiella krav på anbudsgivarna i anbudsförfarandet (se skäl 113), utöver de standardmässiga kvalitativa villkor som alltid gäller för allmän trafikplikt. Kommissionen tvivlade dessutom på att sådana krav var godtagbara i en situation som denna, där hela företaget bjuds ut till försäljning. |
| --- | --- |

(245)

I 2012 års beslut uttryckte kommissionen tvivel om huruvida det verkligen var nödvändigt att införa vissa tekniska och finansiella krav på anbudsgivarna i anbudsförfarandet (se skäl 113), utöver de standardmässiga kvalitativa villkor som alltid gäller för allmän trafikplikt. Kommissionen tvivlade dessutom på att sådana krav var godtagbara i en situation som denna, där hela företaget bjuds ut till försäljning.

tekniska och finansiella krav

| (246) | Under granskningens lopp mottog kommissionen information som undanröjde dessa farhågor. Kommissionen anser att de tekniska och finansiella kraven inte har lett till att någon potentiell anbudsgivare har uteslutits, av följande skäl. |
| --- | --- |

(246)

Under granskningens lopp mottog kommissionen information som undanröjde dessa farhågor. Kommissionen anser att de tekniska och finansiella kraven inte har lett till att någon potentiell anbudsgivare har uteslutits, av följande skäl.

| (247) | För det första ingick de tekniska och finansiella kraven i anbudsunderlaget och var därför kända för alla potentiella anbudsgivare redan i ett mycket tidigt skede av förfarandet. Dessa krav angavs nämligen i meddelandet om upphandling, som offentliggjordes internationellt och där alla intresserade operatörer som uppfyllde dessa krav uppmanades att lämna intresseanmälan. |
| --- | --- |

(247)

För det första ingick de tekniska och finansiella kraven i anbudsunderlaget och var därför kända för alla potentiella anbudsgivare redan i ett mycket tidigt skede av förfarandet. Dessa krav angavs nämligen i meddelandet om upphandling, som offentliggjordes internationellt och där alla intresserade operatörer som uppfyllde dessa krav uppmanades att lämna intresseanmälan.

| (248) | För det andra konstaterar kommissionen att de specifika kraven uttrycktes som objektiva villkor för att delta i förfarandet och således inte utgjorde tilldelningskriterier eller gav poäng. Detta innebar att de upphandlande myndigheterna inte hade något handlingsutrymme när det gällde valet av anbudsgivare till nästa fas i förfarandet. |
| --- | --- |

(248)

För det andra konstaterar kommissionen att de specifika kraven uttrycktes som objektiva villkor för att delta i förfarandet och således inte utgjorde tilldelningskriterier eller gav poäng. Detta innebar att de upphandlande myndigheterna inte hade något handlingsutrymme när det gällde valet av anbudsgivare till nästa fas i förfarandet.

| (249) | För det tredje, och när det gäller det sätt på vilket anbudsförfarandet genomfördes (dvs. att försäljningen av företaget kombinerades med ingående av ett nytt avtal om allmän trafik), anser kommissionen att regionen Toscanas mål att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet med högsta möjliga kvalitetsstandarder utgör ett legitimt allmänintresse (83), som inte kunde ha uppnåtts utan de förutnämnda kraven. Det faktum att meddelandet om upphandling offentliggjordes med dessa krav och att elva intresseanmälningar inkom visar att införandet av dessa krav inte hade någon avskräckande effekt. |
| --- | --- |

(249)

För det tredje, och när det gäller det sätt på vilket anbudsförfarandet genomfördes (dvs. att försäljningen av företaget kombinerades med ingående av ett nytt avtal om allmän trafik), anser kommissionen att regionen Toscanas mål att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet med högsta möjliga kvalitetsstandarder utgör ett legitimt allmänintresse (83), som inte kunde ha uppnåtts utan de förutnämnda kraven. Det faktum att meddelandet om upphandling offentliggjordes med dessa krav och att elva intresseanmälningar inkom visar att införandet av dessa krav inte hade någon avskräckande effekt.

83

| (250) | På grundval av ovanstående anser kommissionen att anbudsförfarandet, som helhet, präglades av konkurrens och transparens. I synnerhet meddelades regionen Toscanas avsikt att avyttra Toremars affärsgren och att sluta ett nytt avtal om allmän trafik med en varaktighet på tolv år med den vinnande anbudsgivaren på ett sätt som innebar att denna information nådde alla potentiella anbudsgivare på relevanta regionala och internationella marknader. Kommissionen konstaterar även att potentiella anbudsgivare enkelt kunde anmäla sitt intresse och inte behövde påta sig några förpliktelser i något avseende i detta skede. Under förutsättning att parterna visade att de uppfyllde det enda urvalskriteriet om att garantera tjänstens kontinuitet gavs de sedan all nödvändig information och den tid som behövdes för att kunna besluta huruvida de ville lämna ett anbud och bestämma storleken på anbudet. Av dessa skäl anser kommissionen att dess farhågor om att anbudsförfarandet inte var tillräckligt transparent på grund av eventuella brister i inbjudan att anmäla intresse har undanröjts. |
| --- | --- |

(250)

På grundval av ovanstående anser kommissionen att anbudsförfarandet, som helhet, präglades av konkurrens och transparens. I synnerhet meddelades regionen Toscanas avsikt att avyttra Toremars affärsgren och att sluta ett nytt avtal om allmän trafik med en varaktighet på tolv år med den vinnande anbudsgivaren på ett sätt som innebar att denna information nådde alla potentiella anbudsgivare på relevanta regionala och internationella marknader. Kommissionen konstaterar även att potentiella anbudsgivare enkelt kunde anmäla sitt intresse och inte behövde påta sig några förpliktelser i något avseende i detta skede. Under förutsättning att parterna visade att de uppfyllde det enda urvalskriteriet om att garantera tjänstens kontinuitet gavs de sedan all nödvändig information och den tid som behövdes för att kunna besluta huruvida de ville lämna ett anbud och bestämma storleken på anbudet. Av dessa skäl anser kommissionen att dess farhågor om att anbudsförfarandet inte var tillräckligt transparent på grund av eventuella brister i inbjudan att anmäla intresse har undanröjts.

Icke-diskriminering i anbudsförfarandet

| (251) | I punkt 92 i tillkännagivandet om begreppet statligt stöd framhålls att icke-diskriminerade behandling av alla anbudsgivare i alla skeden av förfarandet samt objektiva urvals- och tilldelningskriterier som anges innan förfarandet inleds är nödvändiga villkor för att den efterföljande transaktionen ska anses genomförd på marknadsmässiga villkor. I denna punkt anges vidare att tilldelningskriterierna, för att säkerställa likabehandling, bör göra det möjligt att jämföra anbuden och bedöma dem på ett objektivt sätt. |
| --- | --- |

(251)

I punkt 92 i tillkännagivandet om begreppet statligt stöd framhålls att icke-diskriminerade behandling av alla anbudsgivare i alla skeden av förfarandet samt objektiva urvals- och tilldelningskriterier som anges innan förfarandet inleds är nödvändiga villkor för att den efterföljande transaktionen ska anses genomförd på marknadsmässiga villkor. I denna punkt anges vidare att tilldelningskriterierna, för att säkerställa likabehandling, bör göra det möjligt att jämföra anbuden och bedöma dem på ett objektivt sätt.

| (252) | Som anges ovan (se skäl 240) innehöll inbjudan att anmäla intresse endast ett urvalskriterium, att anbudsgivarna måste kunna ”garantera sjötransportverksamhetens kontinuitet”. Samtliga elva parter som besvarade inbjudan och anmälde sitt intresse var medvetna om denna skyldighet. Kommissionen anser att detta villkor var objektivt och gjordes tillräckligt klart för alla intresserade parter i inbjudan att anmäla intresse. |
| --- | --- |

(252)

Som anges ovan (se skäl 240) innehöll inbjudan att anmäla intresse endast ett urvalskriterium, att anbudsgivarna måste kunna ”garantera sjötransportverksamhetens kontinuitet”. Samtliga elva parter som besvarade inbjudan och anmälde sitt intresse var medvetna om denna skyldighet. Kommissionen anser att detta villkor var objektivt och gjordes tillräckligt klart för alla intresserade parter i inbjudan att anmäla intresse.

| (253) | De elva intresserade anbudsgivarna uppmanades att lämna anbud och samtliga fick tillgång till ett virtuellt datarum med all relevant information (se skäl 62) för att de skulle kunna bedöma Toremars affärsgren och det nya avtal om allmän trafik som bjöds ut till försäljning. Alla anbudsgivare gavs därför samma information och behandlades lika i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

(253)

De elva intresserade anbudsgivarna uppmanades att lämna anbud och samtliga fick tillgång till ett virtuellt datarum med all relevant information (se skäl 62) för att de skulle kunna bedöma Toremars affärsgren och det nya avtal om allmän trafik som bjöds ut till försäljning. Alla anbudsgivare gavs därför samma information och behandlades lika i alla skeden av förfarandet.

| (254) | Kommissionens tvivel i 2011 års beslut om huruvida inbjudan att lämna intresseanmälan var icke-diskriminerande har därför undanröjts. Alla parter har getts korrekt och lika information under de olika stegen i anbudsförfarandet så att de har kunnat lämna ett anbud med full kännedom om förfarandet och kraven. Kommissionen anser också att tilldelningskriteriet gjorde det möjligt att jämföra anbuden och bedöma dem på ett objektivt sätt. |
| --- | --- |

(254)

Kommissionens tvivel i 2011 års beslut om huruvida inbjudan att lämna intresseanmälan var icke-diskriminerande har därför undanröjts. Alla parter har getts korrekt och lika information under de olika stegen i anbudsförfarandet så att de har kunnat lämna ett anbud med full kännedom om förfarandet och kraven. Kommissionen anser också att tilldelningskriteriet gjorde det möjligt att jämföra anbuden och bedöma dem på ett objektivt sätt.

Säkerställande av att tjänsterna tillhandahålls till den lägsta kostnaden för det allmänna

| (255) | I punkt 65 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anges att på grundval av domstolens rättspraxis utesluter ett förfarande för offentlig upphandling förekomsten av statligt stöd endast om det gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten till ”den lägsta kostnaden för det allmänna”. |
| --- | --- |

(255)

I punkt 65 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anges att på grundval av domstolens rättspraxis utesluter ett förfarande för offentlig upphandling förekomsten av statligt stöd endast om det gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten till ”den lägsta kostnaden för det allmänna”.

| (256) | I det aktuella ärendet kombinerades det nya avtalet om allmän trafik med Toremars affärsgren, i stället för att endast avtalet lades ut på upphandling. Italien beslutade att priset för försäljningen av Toremars affärsgren skulle vara fast (på grundval av en värdering som gjordes av en oberoende expert) och det inte var förhandlingsbart, medan Italien för tjänsteavtalet valde det ekonomiskt mest fördelaktiga budet som kriterium. Priset gav 20 poäng, kvalitet 70 poäng och övriga tjänster 10 poäng (se skälen 60 och 61). |
| --- | --- |

(256)

I det aktuella ärendet kombinerades det nya avtalet om allmän trafik med Toremars affärsgren, i stället för att endast avtalet lades ut på upphandling. Italien beslutade att priset för försäljningen av Toremars affärsgren skulle vara fast (på grundval av en värdering som gjordes av en oberoende expert) och det inte var förhandlingsbart, medan Italien för tjänsteavtalet valde det ekonomiskt mest fördelaktiga budet som kriterium. Priset gav 20 poäng, kvalitet 70 poäng och övriga tjänster 10 poäng (se skälen 60 och 61).

| (257) | När det gäller användningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet anges i punkt 67 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse att också det ”ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” anses vara tillräckligt (förutom ”lägsta pris”) för att uppfylla Altmarkkriterierna, ”[...] förutsatt att tilldelningskriterierna [...] är nära förknippade med föremålet för den tjänst som tillhandahålls och om det möjliggör att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet motsvarar marknadsvärdet” (84). |
| --- | --- |

(257)

När det gäller användningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet anges i punkt 67 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse att också det ”ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” anses vara tillräckligt (förutom ”lägsta pris”) för att uppfylla Altmarkkriterierna, ”[...] förutsatt att tilldelningskriterierna [...] är nära förknippade med föremålet för den tjänst som tillhandahålls och om det möjliggör att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet motsvarar marknadsvärdet” (84).

84

| (258) | Kommissionen noterar att det var viktigt för Italien att välja en operatör som kunde tillhandahålla tjänsten med höga kvalitetsstandarder och med beaktande av vissa krav. Inbjudan att lämna anbud innehöll all nödvändig information för att fylla i de finansiella och tekniska anbuden. Särskilt när det gäller det tekniska anbudet (vilket gav totalt 80 poäng, medan de återstående 20 poängen tilldelades priskriteriet) uppmanades samtliga elva sjöfartsoperatörer som uttryckte intresse att inkomma med information om den genomsnittliga åldern på de fartyg som trafikerade varje linje och för varje avtalsår, kapacitet och hjälpmedel för passagerare med funktionsnedsättning samt information om den valda operatörens möjlighet att lägga in ytterligare avgångar under vissa tidsperioder (inklusive nattavgångar) året runt. Dessa kvalitetskriterier är uppenbarligen nära knutna till och skapar mervärde för tillhandahållandet av sjöfartstjänsterna. Kommissionen anser därför att användningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet för den berörda tjänsten i kombination med försäljningen av Toremars affärsgren gav Italien möjlighet att skapa effektiv konkurrens och få en tjänst med högsta möjliga värde till lägsta möjliga kostnad för det allmänna. |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen noterar att det var viktigt för Italien att välja en operatör som kunde tillhandahålla tjänsten med höga kvalitetsstandarder och med beaktande av vissa krav. Inbjudan att lämna anbud innehöll all nödvändig information för att fylla i de finansiella och tekniska anbuden. Särskilt när det gäller det tekniska anbudet (vilket gav totalt 80 poäng, medan de återstående 20 poängen tilldelades priskriteriet) uppmanades samtliga elva sjöfartsoperatörer som uttryckte intresse att inkomma med information om den genomsnittliga åldern på de fartyg som trafikerade varje linje och för varje avtalsår, kapacitet och hjälpmedel för passagerare med funktionsnedsättning samt information om den valda operatörens möjlighet att lägga in ytterligare avgångar under vissa tidsperioder (inklusive nattavgångar) året runt. Dessa kvalitetskriterier är uppenbarligen nära knutna till och skapar mervärde för tillhandahållandet av sjöfartstjänsterna. Kommissionen anser därför att användningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet för den berörda tjänsten i kombination med försäljningen av Toremars affärsgren gav Italien möjlighet att skapa effektiv konkurrens och få en tjänst med högsta möjliga värde till lägsta möjliga kostnad för det allmänna.

| (259) | Vad gäller kombinationen av tjänsten med försäljningen av Toremars affärsgren intog kommissionen i 2012 års beslut den preliminära ståndpunkten att ett anbudsförfarande för ett nytt avtal om allmän trafik, utan skyldighet att ta över de av Toremars fartyg som var nödvändiga för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten, skulle ha lett till en lägre kostnad för det allmänna. |
| --- | --- |

(259)

Vad gäller kombinationen av tjänsten med försäljningen av Toremars affärsgren intog kommissionen i 2012 års beslut den preliminära ståndpunkten att ett anbudsförfarande för ett nytt avtal om allmän trafik, utan skyldighet att ta över de av Toremars fartyg som var nödvändiga för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten, skulle ha lett till en lägre kostnad för det allmänna.

| (260) | Kommissionen har redan dragit slutsatsen ovan att anbudsförfarandet var tillräckligt öppet och icke-diskriminerande för att så många potentiella budgivare som möjligt skulle kunna delta. Inbjudan att lämna intresseanmälan offentliggjordes på ett omfattande sätt och elva sjöfartsoperatörer besvarade anmälan. All relevant information rörande anbudsförfarandet lämnades i en inbjudan som skickades till samtliga elva deltagare. Regionen Toscana inrättade dessutom en särskild digital plattform eller ett datarum, som innehöll all nödvändig dokumentation för att alla potentiella budgivare skulle få tillgång till samma information. |
| --- | --- |

(260)

Kommissionen har redan dragit slutsatsen ovan att anbudsförfarandet var tillräckligt öppet och icke-diskriminerande för att så många potentiella budgivare som möjligt skulle kunna delta. Inbjudan att lämna intresseanmälan offentliggjordes på ett omfattande sätt och elva sjöfartsoperatörer besvarade anmälan. All relevant information rörande anbudsförfarandet lämnades i en inbjudan som skickades till samtliga elva deltagare. Regionen Toscana inrättade dessutom en särskild digital plattform eller ett datarum, som innehöll all nödvändig dokumentation för att alla potentiella budgivare skulle få tillgång till samma information.

| (261) | Efter intresseanmälan inkom två konkurrenskraftiga anbud (Moby och Toscana di Navigazione S.r.l.), som regionen Toscana utvärderade med beaktande av de tekniska och finansiella anbuden. Såsom nämns i skälen 62 och 64 upptäckte regionen Toscana under utvärderingsfasen vissa inkonsekvenser i form av skillnader mellan de tekniska och ekonomiska anbud som lämnats av Toscana di Navigazione S.r.l., vilket ledde till att denna anbudsgivare uteslöts från förfarandet och Moby tilldelades kontraktet. |
| --- | --- |

(261)

Efter intresseanmälan inkom två konkurrenskraftiga anbud (Moby och Toscana di Navigazione S.r.l.), som regionen Toscana utvärderade med beaktande av de tekniska och finansiella anbuden. Såsom nämns i skälen 62 och 64 upptäckte regionen Toscana under utvärderingsfasen vissa inkonsekvenser i form av skillnader mellan de tekniska och ekonomiska anbud som lämnats av Toscana di Navigazione S.r.l., vilket ledde till att denna anbudsgivare uteslöts från förfarandet och Moby tilldelades kontraktet.

| (262) | Det obligatoriska kravet att garantera den allmänna trafikens kontinuitet och kombinationen av tillgångarna med den allmänna trafikplikten hänger samman med varandra. Genom att försäljningen av tillgångarna i Toremars affärsgren kombinerades med ett nytt avtal om allmän trafik underställs förvärvaren, Moby, automatiskt kraven på att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet och tilldelas förtöjningsprioriteringen. Kommissionen anser att kombinationen av tillgångarna i Toremars affärsgren med det nya avtalet om allmän trafik och tilldelningen av försörjningsprioriteringen inte leder till ett lägre pris jämfört med om tillgångarna och avtalet hade sålts var för sig, av följande skäl: |
| --- | --- |

(262)

Det obligatoriska kravet att garantera den allmänna trafikens kontinuitet och kombinationen av tillgångarna med den allmänna trafikplikten hänger samman med varandra. Genom att försäljningen av tillgångarna i Toremars affärsgren kombinerades med ett nytt avtal om allmän trafik underställs förvärvaren, Moby, automatiskt kraven på att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet och tilldelas förtöjningsprioriteringen. Kommissionen anser att kombinationen av tillgångarna i Toremars affärsgren med det nya avtalet om allmän trafik och tilldelningen av försörjningsprioriteringen inte leder till ett lägre pris jämfört med om tillgångarna och avtalet hade sålts var för sig, av följande skäl:

| (263) | Toremars affärsgren har endast varit avsedd att tillhandahålla den allmänna trafiken och säkerställa den territoriella kontinuiteten. Alla Toremars fartyg har använts och används för närvarande för den allmänna trafiken. Kommissionen anser att en privat säljare inte skulle ha kunnat få ett högre pris för fartygen på marknaden. Enligt Fidi-rapporten var tre av Toremars åtta fartyg togs upp till restvärdet, medan de återstående fem fartygen, som är fullständigt avskrivna, togs upp till skrotvärdet. Det förefaller emellertid osannolikt att dessa fartyg kunde ha sålts för att användas i annan trafik än skyldigheten att fortsätta tillhandahålla den allmänna trafiken till ett högre pris än de var budgeterade för Anledningen till detta är att ett fartyg som inte nått slutet av sin livslängd och kan användas för sjötransportverksamhet har ett högre värde än skrotvärdet. I ett scenario där fartygen säljs var för sig är det sannolikt att åtminstone vissa av fartygen skulle ha sålts till skrotvärdet, om de kunde säljas över huvud taget. Genom att försäljningen av fartygen kombinerades med tilldelningen av avtalet om allmän trafik kunde alla fartygen fortsätta i trafik och därmed säljas till ett högre pris än deras skrotvärde. |
| --- | --- |

(263)

Toremars affärsgren har endast varit avsedd att tillhandahålla den allmänna trafiken och säkerställa den territoriella kontinuiteten. Alla Toremars fartyg har använts och används för närvarande för den allmänna trafiken. Kommissionen anser att en privat säljare inte skulle ha kunnat få ett högre pris för fartygen på marknaden. Enligt Fidi-rapporten var tre av Toremars åtta fartyg togs upp till restvärdet, medan de återstående fem fartygen, som är fullständigt avskrivna, togs upp till skrotvärdet. Det förefaller emellertid osannolikt att dessa fartyg kunde ha sålts för att användas i annan trafik än skyldigheten att fortsätta tillhandahålla den allmänna trafiken till ett högre pris än de var budgeterade för Anledningen till detta är att ett fartyg som inte nått slutet av sin livslängd och kan användas för sjötransportverksamhet har ett högre värde än skrotvärdet. I ett scenario där fartygen säljs var för sig är det sannolikt att åtminstone vissa av fartygen skulle ha sålts till skrotvärdet, om de kunde säljas över huvud taget. Genom att försäljningen av fartygen kombinerades med tilldelningen av avtalet om allmän trafik kunde alla fartygen fortsätta i trafik och därmed säljas till ett högre pris än deras skrotvärde.

| (264) | Kommissionen instämmer dessutom i de synpunkter som stödmottagaren har inkommit med rörande de betydande kostnader som regionen Toscana skulle behöva bära om Toremar hade sålts separat för trafik utan den allmännyttiga tjänsten (dvs. likvidationskostnader, kostnader för att köpa in nödvändiga fartyg osv.). Om Toremar skulle ha sålts separat anser kommissionen att det är osannolikt att potentiella anbudsgivare skulle ha haft de nödvändiga åtta fartygen tillgängliga för att snabbt omdisponeras för den allmänna trafikplikt som fastställdes i det nya avtalet om allmän trafik. Detta gäller i ännu högre grad eftersom det nya avtalet innehåller specifika krav (t.ex. rörande storlek) på de fartyg som ska användas på de olika linjerna med allmän trafik. En operatör som hade tillgång till de resurser som krävdes skulle sannolikt redan använda dem på andra linjer och att disponera om dem i enlighet med det nya avtalet om allmän trafik skulle oundvikligen ha inneburit en förlust av intäkterna där de tidigare användes. |
| --- | --- |

(264)

Kommissionen instämmer dessutom i de synpunkter som stödmottagaren har inkommit med rörande de betydande kostnader som regionen Toscana skulle behöva bära om Toremar hade sålts separat för trafik utan den allmännyttiga tjänsten (dvs. likvidationskostnader, kostnader för att köpa in nödvändiga fartyg osv.). Om Toremar skulle ha sålts separat anser kommissionen att det är osannolikt att potentiella anbudsgivare skulle ha haft de nödvändiga åtta fartygen tillgängliga för att snabbt omdisponeras för den allmänna trafikplikt som fastställdes i det nya avtalet om allmän trafik. Detta gäller i ännu högre grad eftersom det nya avtalet innehåller specifika krav (t.ex. rörande storlek) på de fartyg som ska användas på de olika linjerna med allmän trafik. En operatör som hade tillgång till de resurser som krävdes skulle sannolikt redan använda dem på andra linjer och att disponera om dem i enlighet med det nya avtalet om allmän trafik skulle oundvikligen ha inneburit en förlust av intäkterna där de tidigare användes.

| (265) | Kommissionen anser att därför kombinationen av dessa fartyg med avtalet om allmän trafik gjorde det möjligt att få ett högre pris för Toremars fartyg eftersom köparen i utbyte mot att fartygen användes på linjerna med allmän trafik skulle erhålla ersättning för allmän trafik under en period av tolv år. En säljare i en marknadsekonomi skulle dessutom ha beslutat sig för att sälja tillgångarna i Toremar tillsammans med ett nytt avtal för att få ut högst pris. Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att Italien inte har ställt några villkor som riskerade att minska priset eller som en privat säljare inte skulle ha ställt. |
| --- | --- |

(265)

Kommissionen anser att därför kombinationen av dessa fartyg med avtalet om allmän trafik gjorde det möjligt att få ett högre pris för Toremars fartyg eftersom köparen i utbyte mot att fartygen användes på linjerna med allmän trafik skulle erhålla ersättning för allmän trafik under en period av tolv år. En säljare i en marknadsekonomi skulle dessutom ha beslutat sig för att sälja tillgångarna i Toremar tillsammans med ett nytt avtal för att få ut högst pris. Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att Italien inte har ställt några villkor som riskerade att minska priset eller som en privat säljare inte skulle ha ställt.

| (266) | Kommissionen konstaterar därför att dess farhågor om att arrangemanget med ett anbudsförfarande som omfattade det nya avtalet i kombination med Toremars affärsgren inte skulle leda till den lägsta kostnaden för det allmänna har undanröjts. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen konstaterar därför att dess farhågor om att arrangemanget med ett anbudsförfarande som omfattade det nya avtalet i kombination med Toremars affärsgren inte skulle leda till den lägsta kostnaden för det allmänna har undanröjts.

| (267) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att användningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet för det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren skapade verklig konkurrens fram till slutet av anbudsförfarandet genom att två konkurrenskraftiga och bindande avtal lämnades in. Toscana di Navigazione S.r.l. uteslöts först under utvärderingen av anbuden och ändrade således inte konkurrensen i anbudsförfarandet. Kommissionen drar således slutsatsen att det fjärde Altmarkkriteriet är uppfyllt i detta ärende. |
| --- | --- |

(267)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att användningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet för det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren skapade verklig konkurrens fram till slutet av anbudsförfarandet genom att två konkurrenskraftiga och bindande avtal lämnades in. Toscana di Navigazione S.r.l. uteslöts först under utvärderingen av anbuden och ändrade således inte konkurrensen i anbudsförfarandet. Kommissionen drar således slutsatsen att det fjärde Altmarkkriteriet är uppfyllt i detta ärende.

| (268) | Eftersom alla de fyra kumulativa villkor som domstolen fastställde i Altmarkmålet har uppfyllts konstaterar kommissionen att tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, inte medför en ekonomisk fördel för Moby/Toremar. |
| --- | --- |

(268)

Eftersom alla de fyra kumulativa villkor som domstolen fastställde i Altmarkmålet har uppfyllts konstaterar kommissionen att tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, inte medför en ekonomisk fördel för Moby/Toremar.

6.1.2.5   Slutsats

| (269) | Eftersom inte alla de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(269)

Eftersom inte alla de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.1.3   Åtgärder som fastställs i 2010 års lag

Åtgärder som fastställs i 2010 års lag

| (270) | I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att alla åtgärder som fastställdes i lagdekret 125/2010, efter ändringar omvandlat till 2010 års lag, utgjorde statligt stöd till förmån för företagen i den tidigare Tirreniagruppen i den mån respektive mottagare kunde utnyttja dessa åtgärder för att täcka likviditetsbehov och därmed stärka sin övergripande ekonomiska ställning. |
| --- | --- |

(270)

I 2011 års beslut intog kommissionen den preliminära ståndpunkten att alla åtgärder som fastställdes i lagdekret 125/2010, efter ändringar omvandlat till 2010 års lag, utgjorde statligt stöd till förmån för företagen i den tidigare Tirreniagruppen i den mån respektive mottagare kunde utnyttja dessa åtgärder för att täcka likviditetsbehov och därmed stärka sin övergripande ekonomiska ställning.

| (271) | På grundval av den information som mottagits under det formella granskningsförfarandet anser kommissionen att de tre åtgärderna bör bedömas separat. |
| --- | --- |

(271)

På grundval av den information som mottagits under det formella granskningsförfarandet anser kommissionen att de tre åtgärderna bör bedömas separat.

6.1.3.1   Möjligheten att för likviditetsändamål utnyttja medel för upprustning av fartyg

| (272) | Statliga medel: Den aktuella finansieringen beviljades av staten med hjälp av statliga medel (se skäl 91), och utnyttjandet av dessa för likviditetsändamål möjliggjordes genom 2010 års lag. Åtgärden kan därför tillskrivas staten och ges genom statliga medel. |
| --- | --- |

(272)

Statliga medel: Den aktuella finansieringen beviljades av staten med hjälp av statliga medel (se skäl 91), och utnyttjandet av dessa för likviditetsändamål möjliggjordes genom 2010 års lag. Åtgärden kan därför tillskrivas staten och ges genom statliga medel.

| (273) | Selektivitet: Åtgärden beviljades endast företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar, och är därför selektiv. För fullständighetens skull vill kommissionen framhålla att åtgärden inte beviljades Moby. |
| --- | --- |

(273)

Selektivitet: Åtgärden beviljades endast företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar, och är därför selektiv. För fullständighetens skull vill kommissionen framhålla att åtgärden inte beviljades Moby.

| (274) | Ekonomisk fördel: Kommissionen konstaterar att Toremar använde 1 617 300 euro för att rusta upp sin flotta för att uppfylla internationella säkerhetsnormer (808 650 för upprustningen av fartyget Aethalia och 808 650 euro för upprustningen av fartyget Liburna). Enligt Italien användes dessa medel aldrig för likviditetsändamål (se skäl 138) och kommissionen fann ingen bevisning för att styrka motsatsen. |
| --- | --- |

(274)

Ekonomisk fördel: Kommissionen konstaterar att Toremar använde 1 617 300 euro för att rusta upp sin flotta för att uppfylla internationella säkerhetsnormer (808 650 för upprustningen av fartyget Aethalia och 808 650 euro för upprustningen av fartyget Liburna). Enligt Italien användes dessa medel aldrig för likviditetsändamål (se skäl 138) och kommissionen fann ingen bevisning för att styrka motsatsen.

| (275) | Eftersom Toremar inte använde dessa medel för att undvika kostnader som företaget normalt skulle ha burit med hjälp av sina egna finansiella medel, är de tvivel som uttrycks i 2011 års beslut inte längre giltiga och kommissionen anser att ingen ekonomisk fördel har beviljats till Toremar genom användningen av dessa medel. |
| --- | --- |

(275)

Eftersom Toremar inte använde dessa medel för att undvika kostnader som företaget normalt skulle ha burit med hjälp av sina egna finansiella medel, är de tvivel som uttrycks i 2011 års beslut inte längre giltiga och kommissionen anser att ingen ekonomisk fördel har beviljats till Toremar genom användningen av dessa medel.

| (276) | Slutsats: Eftersom inte alla de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att de medel som Toremar beviljats för att rusta upp sin flotta inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(276)

Slutsats: Eftersom inte alla de kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att de medel som Toremar beviljats för att rusta upp sin flotta inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.1.3.2   Skattebefrielser i samband med privatiseringsprocessen

| (277) | Såsom beskrivs i skäl 93 är enligt artikel 1 i 2010 års lag vissa handlingar och verksamheter för att privatisera Tirreniagruppen och som beskrivs i punkterna 1–15 i artikel 19ter i lagdekret 135/2009, efter ändringar omvandlat till 2009 års lag, befriade från de skatter som normalt måste betalas för dessa typer av handlingar och verksamheter. |
| --- | --- |

(277)

Såsom beskrivs i skäl 93 är enligt artikel 1 i 2010 års lag vissa handlingar och verksamheter för att privatisera Tirreniagruppen och som beskrivs i punkterna 1–15 i artikel 19ter i lagdekret 135/2009, efter ändringar omvandlat till 2009 års lag, befriade från de skatter som normalt måste betalas för dessa typer av handlingar och verksamheter.

| (278) | Kommissionen konstaterar för det första att två olika grupper av överföringar måste bedömas: 1) överföringarna av Tirrenias tidigare dotterbolag Caremar, Saremar och Toremar från Tirrenia till regionerna Kampanien, Sardinien och Toscana, samt 2) överföringen av Toremars affärsgren från regionen Toscana till Moby. Skattebefrielsen rör i synnerhet registreringsavgifter, avgifter för inskrivning och registrering av inteckningar i fastighetsregistret, stämpelavgifter (nedan gemensamt kallade indirekta skatter), mervärdesskatt och bolagsskatt. Mottagare av denna stödåtgärd är säljaren, köparen eller båda. Endast den andra uppsättningen av överföringar kommer att bedömas i detta beslut (85). |
| --- | --- |

(278)

Kommissionen konstaterar för det första att två olika grupper av överföringar måste bedömas: 1) överföringarna av Tirrenias tidigare dotterbolag Caremar, Saremar och Toremar från Tirrenia till regionerna Kampanien, Sardinien och Toscana, samt 2) överföringen av Toremars affärsgren från regionen Toscana till Moby. Skattebefrielsen rör i synnerhet registreringsavgifter, avgifter för inskrivning och registrering av inteckningar i fastighetsregistret, stämpelavgifter (nedan gemensamt kallade indirekta skatter), mervärdesskatt och bolagsskatt. Mottagare av denna stödåtgärd är säljaren, köparen eller båda. Endast den andra uppsättningen av överföringar kommer att bedömas i detta beslut (85).

85

| (279) | Till att börja med noterar kommissionen även att enligt presidentdekret nr 633 av den 26 oktober 1972 betraktas överföringar av företag eller affärsenheter enligt fortlevnadsprincipen till ett annat företag inte som en leverans av varor och är därför befriade från mervärdesskatt. Kommissionen konstaterar också att eftersom transaktioner som försäljningen av Toremars affärsgren till Moby inte omfattas av mervärdesskatt kan skattebefrielsen inte ha medfört någon fördel för Toremar när det gäller mervärdesskatten. Kommissionen noterar även att det i försäljningsavtalet för Toremars affärsgren tydligt anges att köparen, dvs. Moby, ska bära alla kostnader i samband med försäljningen (dvs. registreringsavgifter, notariekostnader, fastighetsregister osv.), utan hänvisning till någon befrielse för Moby när det gäller dessa kostnader. När det gäller befrielsen från bolagsskatt anser kommissionen att en sådan skatt endast skulle vara tillämplig på intäkterna från en försäljning. I detta fall köpte Moby emellertid Toremar från regionen Toscana, vilket innebär att denna transaktion utgjorde en utgift för Moby och till följd av detta uppstår ingen bolagsskatt. Denna åtgärd är därför inte tillämplig på Moby. Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att varken Toremar eller Moby har gynnats av dessa skattebefrielser. |
| --- | --- |

(279)

Till att börja med noterar kommissionen även att enligt presidentdekret nr 633 av den 26 oktober 1972 betraktas överföringar av företag eller affärsenheter enligt fortlevnadsprincipen till ett annat företag inte som en leverans av varor och är därför befriade från mervärdesskatt. Kommissionen konstaterar också att eftersom transaktioner som försäljningen av Toremars affärsgren till Moby inte omfattas av mervärdesskatt kan skattebefrielsen inte ha medfört någon fördel för Toremar när det gäller mervärdesskatten. Kommissionen noterar även att det i försäljningsavtalet för Toremars affärsgren tydligt anges att köparen, dvs. Moby, ska bära alla kostnader i samband med försäljningen (dvs. registreringsavgifter, notariekostnader, fastighetsregister osv.), utan hänvisning till någon befrielse för Moby när det gäller dessa kostnader. När det gäller befrielsen från bolagsskatt anser kommissionen att en sådan skatt endast skulle vara tillämplig på intäkterna från en försäljning. I detta fall köpte Moby emellertid Toremar från regionen Toscana, vilket innebär att denna transaktion utgjorde en utgift för Moby och till följd av detta uppstår ingen bolagsskatt. Denna åtgärd är därför inte tillämplig på Moby. Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att varken Toremar eller Moby har gynnats av dessa skattebefrielser.

| (280) | Av dessa anledningar utgör inga av dessa skattebefrielser statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(280)

Av dessa anledningar utgör inga av dessa skattebefrielser statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.1.3.3   Möjligheten att utnyttja medel från FAS för att täcka likviditetsbehov

| (281) | I 2011 och 2012 års beslut tog kommissionen upp möjligheten för företagen i den tidigare Tirreniagruppen att utnyttja medel från FAS för att täcka aktuella likviditetsbehov. Under det formella granskningsförfarandet förklarade Italien emellertid att medlen från FAS inte var avsedda som en ytterligare ersättning till Toremar eller Moby (eller något annat av företagen i den tidigare Tirreniagruppen eller någon av deras respektive förvärvare). Dessa medel ställdes snarare till förfogande för att komplettera budgetanslagen för att betala ersättningen för allmännyttiga tjänster till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, om dessa anslag skulle visa sig otillräckliga. Artikel 1.5ter i 2010 års lag gav regionerna möjlighet att utnyttja medel från FAS för att finansiera (delar av) den normala ersättningen för de allmännyttiga tjänsterna och därmed säkerställa de allmänna sjötransporttjänsternas kontinuitet. Denna åtgärd rör med andra ord enbart en avsättning av medel i den italienska budgeten för att betala ersättningarna för de allmännyttiga tjänsterna. |
| --- | --- |

(281)

I 2011 och 2012 års beslut tog kommissionen upp möjligheten för företagen i den tidigare Tirreniagruppen att utnyttja medel från FAS för att täcka aktuella likviditetsbehov. Under det formella granskningsförfarandet förklarade Italien emellertid att medlen från FAS inte var avsedda som en ytterligare ersättning till Toremar eller Moby (eller något annat av företagen i den tidigare Tirreniagruppen eller någon av deras respektive förvärvare). Dessa medel ställdes snarare till förfogande för att komplettera budgetanslagen för att betala ersättningen för allmännyttiga tjänster till företagen i den tidigare Tirreniagruppen, om dessa anslag skulle visa sig otillräckliga. Artikel 1.5ter i 2010 års lag gav regionerna möjlighet att utnyttja medel från FAS för att finansiera (delar av) den normala ersättningen för de allmännyttiga tjänsterna och därmed säkerställa de allmänna sjötransporttjänsternas kontinuitet. Denna åtgärd rör med andra ord enbart en avsättning av medel i den italienska budgeten för att betala ersättningarna för de allmännyttiga tjänsterna.

| (282) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att medlen från FAS enbart är en finansieringskälla för att staten ska kunna betala ersättningarna för de allmännyttiga tjänsterna (som beviljades på grundval av det förlängda ursprungliga avtalet) och inte utgör en åtgärd som Toremar kan dra nytta av vid sidan om dessa ersättningar. En eventuell användning av medel från FAS utgör därför inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(282)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att medlen från FAS enbart är en finansieringskälla för att staten ska kunna betala ersättningarna för de allmännyttiga tjänsterna (som beviljades på grundval av det förlängda ursprungliga avtalet) och inte utgör en åtgärd som Toremar kan dra nytta av vid sidan om dessa ersättningar. En eventuell användning av medel från FAS utgör därför inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.1.4   Slutsats om förekomsten av stöd

Slutsats om förekomsten av stöd

| (283) | På grundval av ovanstående bedömning konstaterar kommissionen att






  — | ersättningen till Toremar för att trafikera sjöfartslinjerna under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, |
| --- | --- | --- |

(283)

På grundval av ovanstående bedömning konstaterar kommissionen att

—

ersättningen till Toremar för att trafikera sjöfartslinjerna under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget,

| — | tilldelningen av avtalet om allmän trafik för perioden 2 januari 2012–31 december 2023, i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby, uppfyller de fyra Altmarkkriterierna och utgör därför inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

tilldelningen av avtalet om allmän trafik för perioden 2 januari 2012–31 december 2023, i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby, uppfyller de fyra Altmarkkriterierna och utgör därför inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget,

| — | Toremars medel för att rusta upp fartyg har inte använts för likviditetsändamål och utgör således inte statligt stöd till Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

Toremars medel för att rusta upp fartyg har inte använts för likviditetsändamål och utgör således inte statligt stöd till Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget,

| — | skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen av Toremar och möjligheten att utnyttja medel från FAS för att täcka likviditetsbehov, i enlighet med 2010 års lag, inte utgör statligt stöd till Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen av Toremar och möjligheten att utnyttja medel från FAS för att täcka likviditetsbehov, i enlighet med 2010 års lag, inte utgör statligt stöd till Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.2   Stödets laglighet

Stödets laglighet

| (284) | Alla åtgärder som avses i detta beslut har genomförts före ett formellt godkännande från kommissionen. I den mån stödåtgärden inte var undantagen från anmälningsskyldigheten i enlighet med 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse beviljades den därför av Italien i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget (86). |
| --- | --- |

(284)

Alla åtgärder som avses i detta beslut har genomförts före ett formellt godkännande från kommissionen. I den mån stödåtgärden inte var undantagen från anmälningsskyldigheten i enlighet med 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse beviljades den därför av Italien i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget (86).

86

6.3   Stödets förenlighet

Stödets förenlighet

| (285) | Förenligheten av den statliga stödåtgärd som anges ovan måste bedömas mot bakgrund av artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(285)

Förenligheten av den statliga stödåtgärd som anges ovan måste bedömas mot bakgrund av artikel 106.2 i EUF-fördraget.

6.3.1   Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

Förlängningen av det ursprungliga avtalet mellan Toremar och Italien

6.3.1.1   Tillämpliga bestämmelser

| (286) | Det ursprungliga avtalet förlängdes efter utgången av 2008 genom efterföljande rättsakter, enligt följande:






  a) | I lagdekret nr 207 av den 30 december 2008, omvandlat till lag nr 14 av den 27 februari 2009, fastställdes förlängningen av de ursprungliga avtalen från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009. |
| --- | --- | --- |

(286)

Det ursprungliga avtalet förlängdes efter utgången av 2008 genom efterföljande rättsakter, enligt följande:

a)

I lagdekret nr 207 av den 30 december 2008, omvandlat till lag nr 14 av den 27 februari 2009, fastställdes förlängningen av de ursprungliga avtalen från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009.

| b) | I lagdekret nr 135 av den 25 september 2009, omvandlat till 2009 års lag, fastställdes bland annat förlängningen av de ursprungliga avtalen från och med den 1 januari 2010 till och med den 30 september 2010. |
| --- | --- |

b)

I lagdekret nr 135 av den 25 september 2009, omvandlat till 2009 års lag, fastställdes bland annat förlängningen av de ursprungliga avtalen från och med den 1 januari 2010 till och med den 30 september 2010.

| c) | I dekret nr 125 av den 5 augusti 2010, omvandlat till 2010 års lag, fastställdes ytterligare en förlängning av de ursprungliga avtalen från och med den 1 oktober 2010 fram till avslutandet av privatiseringsprocesserna för Tirrenia och Siremar. |
| --- | --- |

c)

I dekret nr 125 av den 5 augusti 2010, omvandlat till 2010 års lag, fastställdes ytterligare en förlängning av de ursprungliga avtalen från och med den 1 oktober 2010 fram till avslutandet av privatiseringsprocesserna för Tirrenia och Siremar.

| (287) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen att ersättningen för allmännyttiga tjänster inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet beviljades före ikraftträdandet av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I 2011 års paket med bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 10 i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och punkt 69 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) fastställs bestämmelser om paketets tillämpning även på stöd som beviljades innan rambestämmelserna trädde i kraft den 31 januari 2012. I synnerhet fastställs i artikel 10 b i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse att


  ”[s]töd som genomförts före ikraftträdandet av detta beslut [dvs. före den 31 januari 2012]och som inte var förenligt med den inre marknaden och undantaget från anmälningsskyldigheten i enlighet med beslut 2005/842/EG men uppfyller villkoren i detta beslut ska vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten.” |
| --- | --- |

(287)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen att ersättningen för allmännyttiga tjänster inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet beviljades före ikraftträdandet av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I 2011 års paket med bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 10 i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och punkt 69 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) fastställs bestämmelser om paketets tillämpning även på stöd som beviljades innan rambestämmelserna trädde i kraft den 31 januari 2012. I synnerhet fastställs i artikel 10 b i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse att

”[s]töd som genomförts före ikraftträdandet av detta beslut [dvs. före den 31 januari 2012]och som inte var förenligt med den inre marknaden och undantaget från anmälningsskyldigheten i enlighet med beslut 2005/842/EG men uppfyller villkoren i detta beslut ska vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten.”

”[s]töd som genomförts före ikraftträdandet av detta beslut [dvs. före den 31 januari 2012]och som inte var förenligt med den inre marknaden och undantaget från anmälningsskyldigheten i enlighet med beslut 2005/842/EG men uppfyller villkoren i detta beslut ska vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten.”

| (288) | När det gäller 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anges i punkterna 68 och 69 i dessa att kommissionen kommer att tillämpa de principer som anges i rambestämmelserna på samtliga stödprojekt som anmäls, oavsett om anmälan gjordes innan eller efter det att rambestämmelserna började tillämpas den 31 januari 2012, liksom på allt olagligt stöd om vilket den fattar beslut efter den 31 januari 2012, även om stödet beviljades före den 31 januari 2012. I det senare fallet tillämpas inte bestämmelserna i punkterna 14, 19, 20, 24, 39 och 60 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(288)

När det gäller 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anges i punkterna 68 och 69 i dessa att kommissionen kommer att tillämpa de principer som anges i rambestämmelserna på samtliga stödprojekt som anmäls, oavsett om anmälan gjordes innan eller efter det att rambestämmelserna började tillämpas den 31 januari 2012, liksom på allt olagligt stöd om vilket den fattar beslut efter den 31 januari 2012, även om stödet beviljades före den 31 januari 2012. I det senare fallet tillämpas inte bestämmelserna i punkterna 14, 19, 20, 24, 39 och 60 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (289) | De bestämmelser om tillämpningen av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som beskrivs ovan innebär följaktligen att den ersättning för allmännyttiga tjänster som Toremar beviljades under förlängningsperioden kan bedömas baserat på 2011 års paket med bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Om de relevanta villkoren i antingen 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda, är denna stödåtgärd förenlig med den inre marknaden under hela perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 (87). |
| --- | --- |

(289)

De bestämmelser om tillämpningen av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som beskrivs ovan innebär följaktligen att den ersättning för allmännyttiga tjänster som Toremar beviljades under förlängningsperioden kan bedömas baserat på 2011 års paket med bestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Om de relevanta villkoren i antingen 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda, är denna stödåtgärd förenlig med den inre marknaden under hela perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 (87).

87

| (290) | Kommissionen konstaterar att både 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som trädde i kraft den 19 december 2005, och 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse endast är tillämpliga på ersättning för allmännyttiga tjänster när det gäller sjöförbindelser till öar där det genomsnittliga antalet passagerare per år under de två räkenskapsår som föregick det år då tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse tilldelades inte översteg 300 000. Italien lämnade dock genomsnittliga uppgifter för samtliga linjer tillsammans, och inte separat per linje, för att visa att antalet passagerare under åren 2010 och 2011 på alla de linjer som Toremar trafikerade enligt det förlängda ursprungliga avtalet inte överskred tröskelvärdet på 300 000 passagerare per år. Kommissionen kan därför inte bedöma förenligheten hos den ersättning för allmän trafikplikt som betalades till Toremar inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet fram till den 1 januari 2012, varken på grundval av 2005 eller 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen konstaterar att både 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som trädde i kraft den 19 december 2005, och 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse endast är tillämpliga på ersättning för allmännyttiga tjänster när det gäller sjöförbindelser till öar där det genomsnittliga antalet passagerare per år under de två räkenskapsår som föregick det år då tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse tilldelades inte översteg 300 000. Italien lämnade dock genomsnittliga uppgifter för samtliga linjer tillsammans, och inte separat per linje, för att visa att antalet passagerare under åren 2010 och 2011 på alla de linjer som Toremar trafikerade enligt det förlängda ursprungliga avtalet inte överskred tröskelvärdet på 300 000 passagerare per år. Kommissionen kan därför inte bedöma förenligheten hos den ersättning för allmän trafikplikt som betalades till Toremar inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet fram till den 1 januari 2012, varken på grundval av 2005 eller 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (291) | Förenligheten hos den ersättning för allmän trafikplikt som Toremar beviljats från och med 2009 fram till avslutandet av privatiseringsprocessen normalt omfattas således av tillämpningsområdet för 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(291)

Förenligheten hos den ersättning för allmän trafikplikt som Toremar beviljats från och med 2009 fram till avslutandet av privatiseringsprocessen normalt omfattas således av tillämpningsområdet för 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (292) | Kommissionen kommer att bedöma huruvida den ersättning för allmän trafikplikt som Toremar beviljades under förlängningsperioden uppfyller villkoren i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med undantag för villkoret i punkterna 9, 14, 19, 20, 24, 39 och 60 i detta beslut. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen kommer att bedöma huruvida den ersättning för allmän trafikplikt som Toremar beviljades under förlängningsperioden uppfyller villkoren i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med undantag för villkoret i punkterna 9, 14, 19, 20, 24, 39 och 60 i detta beslut.

6.3.1.2   Tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106 i EUF-fördraget

| (293) | Enligt punkt 12 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska ”[s]tödet beviljas för en verklig och korrekt definierad tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i fördraget”. I punkt 13 förtydligas att ”medlemsstater [inte kan] förena särskilda skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster för tjänster som redan tillhandahålls eller kan tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt (t.ex. pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillgång till tjänsten) och på villkor som är förenliga med allmänintresset, som de fastställts av staten, av företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsförhållanden. När det gäller frågan om huruvida en tjänst kan tillhandahållas av marknaden är kommissionens bedömning begränsad till att kontrollera om medlemsstatens definition är behäftad med ett uppenbart fel, om inte EU-lagstiftningen föreskriver striktare bestämmelser”. Slutligen hänvisas i punkt 56 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till ”medlemsstatens val” när det gäller vilken typ av tjänster som kan klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(293)

Enligt punkt 12 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska ”[s]tödet beviljas för en verklig och korrekt definierad tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i fördraget”. I punkt 13 förtydligas att ”medlemsstater [inte kan] förena särskilda skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster för tjänster som redan tillhandahålls eller kan tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt (t.ex. pris, objektiva kvalitetsegenskaper, kontinuitet och tillgång till tjänsten) och på villkor som är förenliga med allmänintresset, som de fastställts av staten, av företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsförhållanden. När det gäller frågan om huruvida en tjänst kan tillhandahållas av marknaden är kommissionens bedömning begränsad till att kontrollera om medlemsstatens definition är behäftad med ett uppenbart fel, om inte EU-lagstiftningen föreskriver striktare bestämmelser”. Slutligen hänvisas i punkt 56 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till ”medlemsstatens val” när det gäller vilken typ av tjänster som kan klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (294) | Vid bedömningen av huruvida det rör sig om en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse måste bedömningen även göras mot bakgrund av meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (se skälen 186 och 200), cabotageförordningen (se skälen 188–190) och rättspraxis (se skälen 192–193). När det gäller förlängningsperioden måste kommissionen därför bedöma






  a) | om det fanns en efterfrågan från användarna, |
| --- | --- | --- |

(294)

Vid bedömningen av huruvida det rör sig om en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse måste bedömningen även göras mot bakgrund av meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (se skälen 186 och 200), cabotageförordningen (se skälen 188–190) och rättspraxis (se skälen 192–193). När det gäller förlängningsperioden måste kommissionen därför bedöma

a)

om det fanns en efterfrågan från användarna,

efterfrågan från användarna

| b) | om denna efterfrågan, i avsaknad av en skyldighet som fastställts av myndigheterna, inte kunde bemötas av marknadsoperatörerna (förekomsten av ett marknadsmisslyckande), |
| --- | --- |

b)

om denna efterfrågan, i avsaknad av en skyldighet som fastställts av myndigheterna, inte kunde bemötas av marknadsoperatörerna (förekomsten av ett marknadsmisslyckande),

förekomsten av ett marknadsmisslyckande

| c) | om användningen av en vanlig allmän trafikplikt inte räckte för att avhjälpa denna brist (tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan). |
| --- | --- |

c)

om användningen av en vanlig allmän trafikplikt inte räckte för att avhjälpa denna brist (tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan).

tillvägagångssättet med minsta möjliga negativa inverkan

| (295) | Kommissionen påpekar att de linjer som Toremar trafikerade enligt den allmänna trafikplikten under förlängningsperioden är samma linjer som Moby/Toremar tilldelades enligt det nya avtalet om allmän trafik, med undantaget, när det gäller avgångar, att antalet linjer var fem under förlängningsperioden (se skäl 36), medan en ytterligare förbindelse till ön Giannutri (linje A5) har lagts till i det nya avtalet om allmän trafik. Kommissionen har också redan beskrivit och bedömt konkurrenssituationen på dessa linjer under förlängningsperioden. Mot bakgrund av detta kommer följande bedömning att baseras på och hänvisa till relevanta delar av den bedömning som gjordes av det nya avtalet om allmän trafik ovan (se avsnitt 6.1.2.1). |
| --- | --- |

(295)

Kommissionen påpekar att de linjer som Toremar trafikerade enligt den allmänna trafikplikten under förlängningsperioden är samma linjer som Moby/Toremar tilldelades enligt det nya avtalet om allmän trafik, med undantaget, när det gäller avgångar, att antalet linjer var fem under förlängningsperioden (se skäl 36), medan en ytterligare förbindelse till ön Giannutri (linje A5) har lagts till i det nya avtalet om allmän trafik. Kommissionen har också redan beskrivit och bedömt konkurrenssituationen på dessa linjer under förlängningsperioden. Mot bakgrund av detta kommer följande bedömning att baseras på och hänvisa till relevanta delar av den bedömning som gjordes av det nya avtalet om allmän trafik ovan (se avsnitt 6.1.2.1).

linje A5

| (296) | I detta sammanhang erinrar kommissionen för det första (se skäl 123) om att Italien ålagt den allmänna trafikplikt som fastställs i det nya avtalet i huvudsak för att i) säkerställa den territoriella kontinuiteten mellan fastlandet och öarna och ii) bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling, genom regelbundna och tillförlitliga sjötransporttjänster. Kommissionen har redan konstaterat (se skäl 195) att detta utgör legitima mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(296)

I detta sammanhang erinrar kommissionen för det första (se skäl 123) om att Italien ålagt den allmänna trafikplikt som fastställs i det nya avtalet i huvudsak för att i) säkerställa den territoriella kontinuiteten mellan fastlandet och öarna och ii) bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling, genom regelbundna och tillförlitliga sjötransporttjänster. Kommissionen har redan konstaterat (se skäl 195) att detta utgör legitima mål av allmänt intresse.

| (297) | För att åskådliggöra den verkliga efterfrågan från användarna på de berörda sjötransporttjänsterna lämnade Italien (se tabellerna 9 och 10) detaljerad statistik som visar att Toremar under 2009, dvs- det första året av förlängningen, transporterade 1 622 876 passagerare och 347 935 fordon på de fem kombinerade linjerna tillsammans under de respektive tidsperioder som omfattas av den allmänna trafikplikten. Dessa siffror var lägre 2010 (1 462 570 passagerare och 317 488 fordon) och 2011 (1 437 613 passagerare och 294 433 fordon).












  År | Linje A1 | Linje A2 | Snabblinje A2 | Linje A3 | Linje A4 | Totalt antal passagerare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 622 876 |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 462 570 |
| 2011 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 437 613 |

(297)

För att åskådliggöra den verkliga efterfrågan från användarna på de berörda sjötransporttjänsterna lämnade Italien (se tabellerna 9 och 10) detaljerad statistik som visar att Toremar under 2009, dvs- det första året av förlängningen, transporterade 1 622 876 passagerare och 347 935 fordon på de fem kombinerade linjerna tillsammans under de respektive tidsperioder som omfattas av den allmänna trafikplikten. Dessa siffror var lägre 2010 (1 462 570 passagerare och 317 488 fordon) och 2011 (1 437 613 passagerare och 294 433 fordon).

År

År

Linje A1

Linje A1

Linje A2

Linje A2

Snabblinje A2

Snabblinje A2

Linje A3

Linje A3

Linje A4

Linje A4

Totalt antal passagerare

Totalt antal passagerare

2009

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 622 876

2010

2010

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 462 570

2011

2011

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 437 613

Tabell 9 – Passagerarstatistik för åren 2009–2011

Tabell 9 – Passagerarstatistik för åren 2009–2011

| År | Linje A1 | Linje A2 | Snabblinje A2 | Linje A3 | Linje A4 | Totalt antal passagerare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | (...) | (...) | | (...) | (...) | 347 935 |
| 2010 | (...) | (...) | | (...) | (...) | 317 488 |
| 2011 | (...) | (...) | | (...) | (...) | 294 433 |

År

År

Linje A1

Linje A1

Linje A2

Linje A2

Snabblinje A2

Snabblinje A2

Linje A3

Linje A3

Linje A4

Linje A4

Totalt antal passagerare

Totalt antal passagerare

2009

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

347 935

2010

2010

(...)

(...)

(...)

(...)

317 488

2011

2011

(...)

(...)

(...)

(...)

294 433

Tabell 10 – Fordonsstatistik för åren 2009–2011

Tabell 10 – Fordonsstatistik för åren 2009–2011

| (298) | Överlag visar siffrorna att efterfrågan från användarna på färjetjänsterna på var och en av de berörda linjerna var betydande och förhållandevis stabil, och analysen för åren 2009–2011 visar inga tecken på att efterfrågan skulle ha upphört. Kommissionen har redan visat att det fanns en betydande efterfrågan från användarna på sjötransporttjänsterna för perioden från och med 2012 (se skäl 198). |
| --- | --- |

(298)

Överlag visar siffrorna att efterfrågan från användarna på färjetjänsterna på var och en av de berörda linjerna var betydande och förhållandevis stabil, och analysen för åren 2009–2011 visar inga tecken på att efterfrågan skulle ha upphört. Kommissionen har redan visat att det fanns en betydande efterfrågan från användarna på sjötransporttjänsterna för perioden från och med 2012 (se skäl 198).

| (299) | Det kan därför konstateras att dessa tjänster tillgodosåg en faktisk efterfrågan från användarna och följaktligen verkliga behov hos allmänheten. |
| --- | --- |

(299)

Det kan därför konstateras att dessa tjänster tillgodosåg en faktisk efterfrågan från användarna och följaktligen verkliga behov hos allmänheten.

| (300) | Som förklaras i skäl 200 måste kommissionen också bedöma om tjänsten skulle ha varit otillräcklig om tillhandahållandet av den hade underställts marknadskrafterna mot bakgrund av den allmänna trafikplikt som medlemsstaten ålade genom förlängningen av det ursprungliga avtalet. I punkt 48 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse konstateras det i detta sammanhang att ”kommissionens bedömning [är] begränsad till en kontroll av om medlemsstaten gjort ett uppenbart fel”. |
| --- | --- |

(300)

Som förklaras i skäl 200 måste kommissionen också bedöma om tjänsten skulle ha varit otillräcklig om tillhandahållandet av den hade underställts marknadskrafterna mot bakgrund av den allmänna trafikplikt som medlemsstaten ålade genom förlängningen av det ursprungliga avtalet. I punkt 48 i meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse konstateras det i detta sammanhang att ”kommissionens bedömning [är] begränsad till en kontroll av om medlemsstaten gjort ett uppenbart fel”.

| (301) | Kommissionen konstaterar att det under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 på de linjer som Toremar hade skyldighet att trafikera inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet fanns andra operatörer som erbjöd färjetrafik, även om den inte nödvändigtvis bedrevs året runt och med samma frekvens. Kommission har i skälen 201–207 redan bedömt om operatörernas tjänster på var och en av de aktuella linjerna var jämställbara med de som Moby/Toremar var skyldiga att tillhandahålla enligt det nya avtalet om allmän trafik. Kommissionen erinrar om att denna bedömning baserades på konkurrenssituationen på linjerna mellan den 1 januari 2009 och den 1 januari 2012. Eftersom de tjänster som Moby/Toremar måste tillhandahålla nästan är identiska med de som Toremar var skyldigt att tillhandahålla under förlängningsperioden i fråga om vilka linjer som trafikeras, frekvens och tekniska krav, gäller kommissionens slutsats (se skäl 207) att marknadskrafterna inte räckte för att tillgodose behovet av allmän trafik även för Toremar under hela förlängningsperioden. Toremar var i själva verket den enda operatören på ett antal linjer medan de tjänster som på andra linjer tillhandahölls av andra operatörer inte var jämställbara i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet och därför inte helt och hållet tillgodosåg de behov av allmän trafik som Toremar hade ålagts genom det (förlängda) ursprungliga avtalet. |
| --- | --- |

(301)

Kommissionen konstaterar att det under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 på de linjer som Toremar hade skyldighet att trafikera inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet fanns andra operatörer som erbjöd färjetrafik, även om den inte nödvändigtvis bedrevs året runt och med samma frekvens. Kommission har i skälen 201–207 redan bedömt om operatörernas tjänster på var och en av de aktuella linjerna var jämställbara med de som Moby/Toremar var skyldiga att tillhandahålla enligt det nya avtalet om allmän trafik. Kommissionen erinrar om att denna bedömning baserades på konkurrenssituationen på linjerna mellan den 1 januari 2009 och den 1 januari 2012. Eftersom de tjänster som Moby/Toremar måste tillhandahålla nästan är identiska med de som Toremar var skyldigt att tillhandahålla under förlängningsperioden i fråga om vilka linjer som trafikeras, frekvens och tekniska krav, gäller kommissionens slutsats (se skäl 207) att marknadskrafterna inte räckte för att tillgodose behovet av allmän trafik även för Toremar under hela förlängningsperioden. Toremar var i själva verket den enda operatören på ett antal linjer medan de tjänster som på andra linjer tillhandahölls av andra operatörer inte var jämställbara i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet och därför inte helt och hållet tillgodosåg de behov av allmän trafik som Toremar hade ålagts genom det (förlängda) ursprungliga avtalet.

| (302) | Slutligen beslutade Italien, med tanke på den planerade privatiseringen och för att säkerställa kontinuiteten för den allmänna trafik som bedrevs enligt det ursprungliga avtalet, att förlänga detta avtal utan ändringar och med förbehåll för den ändring av metoden för beräkning av ersättning som infördes 2010. Kommissionen godtar att efterfrågan från användarna (såsom beskrivs ovan, se skälen 297–299) inte kunde ha tillgodosetts genom åläggande av allmän trafikplikt för alla operatörer som trafikerade linjerna i fråga. På flera linjer var Toremar den enda operatören (se t.ex. skäl 202), och där så inte var fallet uppfyllde inte erbjudandet från de andra operatörerna (alla) kraven i fråga om regelbundenhet, kontinuitet och kvalitet. Verksamheten på de flesta (om inte alla) linjerna är dessutom olönsam, i synnerhet under lågsäsong, vilket innebär att de i avsaknad av ersättning för den allmänna trafiken sannolikt inte skulle trafikeras alls. Med tanke på processen för att privatisera Toremar godtar kommissionen även att en förlängning av det befintliga avtalet om allmän trafik var det enda sättet att garantera den allmänna trafikens kontinuitet tills privatiseringen hade slutförts. |
| --- | --- |

(302)

Slutligen beslutade Italien, med tanke på den planerade privatiseringen och för att säkerställa kontinuiteten för den allmänna trafik som bedrevs enligt det ursprungliga avtalet, att förlänga detta avtal utan ändringar och med förbehåll för den ändring av metoden för beräkning av ersättning som infördes 2010. Kommissionen godtar att efterfrågan från användarna (såsom beskrivs ovan, se skälen 297–299) inte kunde ha tillgodosetts genom åläggande av allmän trafikplikt för alla operatörer som trafikerade linjerna i fråga. På flera linjer var Toremar den enda operatören (se t.ex. skäl 202), och där så inte var fallet uppfyllde inte erbjudandet från de andra operatörerna (alla) kraven i fråga om regelbundenhet, kontinuitet och kvalitet. Verksamheten på de flesta (om inte alla) linjerna är dessutom olönsam, i synnerhet under lågsäsong, vilket innebär att de i avsaknad av ersättning för den allmänna trafiken sannolikt inte skulle trafikeras alls. Med tanke på processen för att privatisera Toremar godtar kommissionen även att en förlängning av det befintliga avtalet om allmän trafik var det enda sättet att garantera den allmänna trafikens kontinuitet tills privatiseringen hade slutförts.

| (303) | Kommissionen drar därför slutsatsen att Italien inte begick ett uppenbart fel när de tjänster som anförtroddes Toremar definierades som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. De tvivel som kommissionen uttryckte i 2011 och 2012 års beslut har därmed undanröjts. |
| --- | --- |

(303)

Kommissionen drar därför slutsatsen att Italien inte begick ett uppenbart fel när de tjänster som anförtroddes Toremar definierades som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. De tvivel som kommissionen uttryckte i 2011 och 2012 års beslut har därmed undanröjts.

6.3.1.3   Behovet av ett beslut om tilldelning där skyldigheterna i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster och metoderna för beräkning av ersättning definieras

| (304) | Som anges i avsnitt 2.3 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse innebär begreppet tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106 i EUF-fördraget att det aktuella företaget har fått i uppdrag att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse genom en eller flera officiella handlingar. |
| --- | --- |

(304)

Som anges i avsnitt 2.3 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse innebär begreppet tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106 i EUF-fördraget att det aktuella företaget har fått i uppdrag att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse genom en eller flera officiella handlingar.

| (305) | I dessa handlingar måste framför allt följande anges:






  — | Den exakta innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och skyldigheternas varaktighet. |
| --- | --- | --- |

(305)

I dessa handlingar måste framför allt följande anges:

—

Den exakta innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och skyldigheternas varaktighet.

| — | Företaget och det berörda territoriet. |
| --- | --- |

—

Företaget och det berörda territoriet.

| — | Innebörden av de exklusiva rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Innebörden av de exklusiva rättigheterna.

| — | Parametrarna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen. |
| --- | --- |

—

Parametrarna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen.

| — | Åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompensation. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompensation.

| (306) | I 2011 och 2012 års beslut uttryckte kommissionen tvivel om huruvida beslutet om tilldelning omfattade en fullständig beskrivning av innebörden av Toremars skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster under förlängningsperioden. Kommissionen framhöll även att inga femårsplaner hade antagits för perioderna 2000–2004 och 2005–2008 i enlighet med kraven i det ursprungliga avtalet. Kommissionen erinrade trots det om att beslutet om tilldelning kan fördelas på flera olika handlingar utan att definitionen av skyldigheterna för den skull behöver ifrågasättas. Under förlängningsperioden omfattade beslutet om tilldelningen till Toremar det ursprungliga avtalet (inklusive de ändringar och förlängningar som gjorts över tiden), femårsplanerna för perioderna 1990–1994 och 1995–1999, en rad särskilda beslut av Italien, Cipe-direktivet och 2009 års lag. |
| --- | --- |

(306)

I 2011 och 2012 års beslut uttryckte kommissionen tvivel om huruvida beslutet om tilldelning omfattade en fullständig beskrivning av innebörden av Toremars skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster under förlängningsperioden. Kommissionen framhöll även att inga femårsplaner hade antagits för perioderna 2000–2004 och 2005–2008 i enlighet med kraven i det ursprungliga avtalet. Kommissionen erinrade trots det om att beslutet om tilldelning kan fördelas på flera olika handlingar utan att definitionen av skyldigheterna för den skull behöver ifrågasättas. Under förlängningsperioden omfattade beslutet om tilldelningen till Toremar det ursprungliga avtalet (inklusive de ändringar och förlängningar som gjorts över tiden), femårsplanerna för perioderna 1990–1994 och 1995–1999, en rad särskilda beslut av Italien, Cipe-direktivet och 2009 års lag.

| (307) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen för det första att det ursprungliga avtalet (inklusive de ändringar som gjorts över tiden), som utgör kärnan i beslutet om tilldelning till Toremar, genom en rad lagdekret (se skäl 286) förblev fullt tillämpligt fram till avslutandet av privatiseringen. I rättsakter angavs att Toremar hade anförtrotts tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster fram till avslutandet av privatiseringen. |
| --- | --- |

(307)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen för det första att det ursprungliga avtalet (inklusive de ändringar som gjorts över tiden), som utgör kärnan i beslutet om tilldelning till Toremar, genom en rad lagdekret (se skäl 286) förblev fullt tillämpligt fram till avslutandet av privatiseringen. I rättsakter angavs att Toremar hade anförtrotts tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster fram till avslutandet av privatiseringen.

| (308) | Enligt det ursprungliga avtalet anges i femårsplanerna de linjer och hamnar som ska trafikeras, vilken typ av fartyg som ska användas för de aktuella sjöförbindelserna och fartygens kapacitet, tjänstens frekvens och vilka priser som ska tas ut, inbegripet subventionerade priser för i synnerhet boende i öregioner. Planerna för perioderna 2000–2004 och 2005–2008 hade inte antagits formellt, men planen för perioden 1995–1999 (antagen genom ministerdekretet av den 14 maj 1996), fortsatte att gälla utan ändringar vad gäller omfattningen av den allmänna trafikplikten. Bestämmelserna i denna plan var därför fullständigt tillämpliga under perioden från den 1 januari 2009 till den 2 januari 2012. Före 2009 ändrades det prissystem som fastställdes i det ursprungliga avtalet genom en rad olika handlingar. Under hela förlängningsperioden utfärdades emellertid inga gemensamma ministerdekret om ytterligare ändringar av de priser som skulle tas ut av företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar. På grundval av detta drar kommissionen slutsatsen att de skyldigheter i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster som Toremar måste följa under förlängningsperioden definierades på ett tillräckligt tydligt sätt. |
| --- | --- |

(308)

Enligt det ursprungliga avtalet anges i femårsplanerna de linjer och hamnar som ska trafikeras, vilken typ av fartyg som ska användas för de aktuella sjöförbindelserna och fartygens kapacitet, tjänstens frekvens och vilka priser som ska tas ut, inbegripet subventionerade priser för i synnerhet boende i öregioner. Planerna för perioderna 2000–2004 och 2005–2008 hade inte antagits formellt, men planen för perioden 1995–1999 (antagen genom ministerdekretet av den 14 maj 1996), fortsatte att gälla utan ändringar vad gäller omfattningen av den allmänna trafikplikten. Bestämmelserna i denna plan var därför fullständigt tillämpliga under perioden från den 1 januari 2009 till den 2 januari 2012. Före 2009 ändrades det prissystem som fastställdes i det ursprungliga avtalet genom en rad olika handlingar. Under hela förlängningsperioden utfärdades emellertid inga gemensamma ministerdekret om ytterligare ändringar av de priser som skulle tas ut av företagen i den tidigare Tirreniagruppen, inbegripet Toremar. På grundval av detta drar kommissionen slutsatsen att de skyldigheter i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster som Toremar måste följa under förlängningsperioden definierades på ett tillräckligt tydligt sätt.

| (309) | Kommissionen konstaterade redan i skälen 239 och 240 i 2011 års beslut att de parametrar som behövs för att beräkna ersättningens storlek måste fastställas i förväg och vara tydligt beskrivna. När det gäller år 2009 innehåller det ursprungliga avtalet (se skälen 42 och 44) en uttömmande och exakt förteckning över de kostnadsfaktorer som ska beaktas och metoden för att beräkna operatörens avkastning på investerat kapital. För åren 2010 och 2011 fastställs den metod som ska tillämpas i Cipe-direktivet (se skälen 41–55). Närmare bestämt anges i Cipe-direktivet detaljerade uppgifter om de kostnadsfaktorer som ska beaktas och avkastningen på investerat kapital. Slutligen anges i 2009 års lag det ersättningstak på 13 005 441 euro som gäller från och med 2010. I det ursprungliga avtalet fastställdes även att ersättningen skulle betalas ut som delbetalningar och säkerställdes att ersättningen baserades på de faktiska kostnaderna för och intäkterna från tillhandahållandet av den allmännyttiga tjänsten. Därigenom skulle eventuell överkompensation enkelt kunna upptäckas och undvikas. I förekommande fall skulle staten sedan kunna återkräva överkompensationen från Toremar. |
| --- | --- |

(309)

Kommissionen konstaterade redan i skälen 239 och 240 i 2011 års beslut att de parametrar som behövs för att beräkna ersättningens storlek måste fastställas i förväg och vara tydligt beskrivna. När det gäller år 2009 innehåller det ursprungliga avtalet (se skälen 42 och 44) en uttömmande och exakt förteckning över de kostnadsfaktorer som ska beaktas och metoden för att beräkna operatörens avkastning på investerat kapital. För åren 2010 och 2011 fastställs den metod som ska tillämpas i Cipe-direktivet (se skälen 41–55). Närmare bestämt anges i Cipe-direktivet detaljerade uppgifter om de kostnadsfaktorer som ska beaktas och avkastningen på investerat kapital. Slutligen anges i 2009 års lag det ersättningstak på 13 005 441 euro som gäller från och med 2010. I det ursprungliga avtalet fastställdes även att ersättningen skulle betalas ut som delbetalningar och säkerställdes att ersättningen baserades på de faktiska kostnaderna för och intäkterna från tillhandahållandet av den allmännyttiga tjänsten. Därigenom skulle eventuell överkompensation enkelt kunna upptäckas och undvikas. I förekommande fall skulle staten sedan kunna återkräva överkompensationen från Toremar.

| (310) | Mot bakgrund av detta anser kommissionen att handlingarna om tilldelning för förlängningen av det ursprungliga avtalet på ett tydligt sätt anger en definition av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna, varaktigheten, företaget och det berörda territoriet, parametrarna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen samt åtgärderna för att undvika och återkräva eventuell överkompensation, i enlighet med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(310)

Mot bakgrund av detta anser kommissionen att handlingarna om tilldelning för förlängningen av det ursprungliga avtalet på ett tydligt sätt anger en definition av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna, varaktigheten, företaget och det berörda territoriet, parametrarna för att beräkna, kontrollera och se över ersättningen samt åtgärderna för att undvika och återkräva eventuell överkompensation, i enlighet med 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

6.3.1.4   Uppgiftens varaktighet

| (311) | Som anges i punkt 17 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör ”[u]ppdragets varaktighet [...] motiveras med hänvisning till objektiva kriterier som t.ex. behovet av att skriva av fasta tillgångar som inte kan överföras. I princip bör uppdraget inte ha en längre varaktighet än vad som krävs för avskrivning av de viktigaste tillgångarna som behövs för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.” |
| --- | --- |

(311)

Som anges i punkt 17 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör ”[u]ppdragets varaktighet [...] motiveras med hänvisning till objektiva kriterier som t.ex. behovet av att skriva av fasta tillgångar som inte kan överföras. I princip bör uppdraget inte ha en längre varaktighet än vad som krävs för avskrivning av de viktigaste tillgångarna som behövs för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.”

| (312) | Italien uppger att förlängningens varaktighet har fastställts med beaktande av den period som behövs för avskrivningen av de tillgångar som används för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Den sammanlagda varaktigheten för det ursprungliga avtalet inbegripet förlängningar uppgår till strax över 22 år. Fartyg är de viktigaste tillgångar som behövs för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten. Avskrivningsperioden för fartyg som används för färjetrafik är vanligen lång och kan vara längre än 25 år. |
| --- | --- |

(312)

Italien uppger att förlängningens varaktighet har fastställts med beaktande av den period som behövs för avskrivningen av de tillgångar som används för att tillhandahålla tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Den sammanlagda varaktigheten för det ursprungliga avtalet inbegripet förlängningar uppgår till strax över 22 år. Fartyg är de viktigaste tillgångar som behövs för att tillhandahålla den allmännyttiga tjänsten. Avskrivningsperioden för fartyg som används för färjetrafik är vanligen lång och kan vara längre än 25 år.

| (313) | Italien har lämnat uppgifter till kommissionen om avskrivningsvärdet för Toremars fartyg för perioden 2009–2011. Kommissionen konstaterar att vid tidpunkten för förlängningen av det ursprungliga avtalet hade fem av åtta fartyg redan avskrivits helt och hållet, medan de tre återstående fartygen, som ännu inte är avskrivna, hade en genomsnittlig ålder på 21,5 år. |
| --- | --- |

(313)

Italien har lämnat uppgifter till kommissionen om avskrivningsvärdet för Toremars fartyg för perioden 2009–2011. Kommissionen konstaterar att vid tidpunkten för förlängningen av det ursprungliga avtalet hade fem av åtta fartyg redan avskrivits helt och hållet, medan de tre återstående fartygen, som ännu inte är avskrivna, hade en genomsnittlig ålder på 21,5 år.

| (314) | Även om avskrivningsperioden har löpt ut för de flesta av de fartyg som Toremar använde under förlängningen av det ursprungliga avtalet, konstaterar kommissionen att en förlängning av perioden med tre år var nödvändig för att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet fram till dess att privatiseringsprocessen slutfördes. Med hänsyn till den genomsnittliga åldern för de återstående fartygen, vars värde ännu inte hade avskrivits helt och hållet, och den genomsnittliga avskrivningstiden för fartyg som används för färjetrafik drar kommissionen slutsatsen att tilldelningsaktens varaktighet är tillräckligt motiverad och att punkt 17 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfylld. |
| --- | --- |

(314)

Även om avskrivningsperioden har löpt ut för de flesta av de fartyg som Toremar använde under förlängningen av det ursprungliga avtalet, konstaterar kommissionen att en förlängning av perioden med tre år var nödvändig för att säkerställa den allmänna trafikens kontinuitet fram till dess att privatiseringsprocessen slutfördes. Med hänsyn till den genomsnittliga åldern för de återstående fartygen, vars värde ännu inte hade avskrivits helt och hållet, och den genomsnittliga avskrivningstiden för fartyg som används för färjetrafik drar kommissionen slutsatsen att tilldelningsaktens varaktighet är tillräckligt motiverad och att punkt 17 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfylld.

6.3.1.5   Förenlighet med direktiv 2006/111/EG

| (315) | Enligt punkt 18 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kommer stöd ”endast att anses vara förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i fördraget om företaget, i de fall där direktivet är tillämpligt, följer bestämmelserna i kommissionens direktiv 2006/111/EG” (88). |
| --- | --- |

(315)

Enligt punkt 18 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kommer stöd ”endast att anses vara förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i fördraget om företaget, i de fall där direktivet är tillämpligt, följer bestämmelserna i kommissionens direktiv 2006/111/EG” (88).

88

| (316) | I punkt 44 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse föreskrivs vidare att ”[o]m ett företag bedriver verksamhet både inom och utanför tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, ska det klart framgå av den interna redovisningen vilka kostnader och intäkter som hänger samman med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och övriga tjänster i enlighet med de principer som anges i punkt 31”. |
| --- | --- |

(316)

I punkt 44 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse föreskrivs vidare att ”[o]m ett företag bedriver verksamhet både inom och utanför tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse, ska det klart framgå av den interna redovisningen vilka kostnader och intäkter som hänger samman med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och övriga tjänster i enlighet med de principer som anges i punkt 31”.

| (317) | Italien har bekräftat att Toremar endast tillhandahöll allmännyttiga tjänster enligt det ursprungliga avtalet. |
| --- | --- |

(317)

Italien har bekräftat att Toremar endast tillhandahöll allmännyttiga tjänster enligt det ursprungliga avtalet.

| (318) | Kommissionen anser därför att punkt 18 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte är tillämplig. |
| --- | --- |

(318)

Kommissionen anser därför att punkt 18 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte är tillämplig.

6.3.1.6   Ersättningens storlek

| (319) | Enligt punkt 21 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får ersättningen ”[...] inte överstiga vad som krävs för att täcka nettokostnaden för att fullgöra skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster, inklusive en rimlig vinst”. |
| --- | --- |

(319)

Enligt punkt 21 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får ersättningen ”[...] inte överstiga vad som krävs för att täcka nettokostnaden för att fullgöra skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster, inklusive en rimlig vinst”.

| (320) | Eftersom ersättningen utgör olagligt stöd som beviljades före ikraftträdandet av 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse finns i enlighet med de särskilda bestämmelserna i punkt 69 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt inget krav på att nettokostnadsmetoden ska användas för bedömningen av statligt stöd i det aktuella ärendet. I stället kan alternativa metoder användas för att beräkna den nettokostnad som är nödvändig för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna, såsom kostnadsfördelningsmetoden. Enligt den senare metoden beräknas nettokostnaden som skillnaden mellan kostnaderna och intäkterna för en utsedd leverantör för att fullgöra skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna enligt specifikationen och beräkningarna i beslutet om tilldelning. I punkterna 28–38 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anges mer i detalj hur denna metod bör tillämpas. |
| --- | --- |

(320)

Eftersom ersättningen utgör olagligt stöd som beviljades före ikraftträdandet av 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse finns i enlighet med de särskilda bestämmelserna i punkt 69 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt inget krav på att nettokostnadsmetoden ska användas för bedömningen av statligt stöd i det aktuella ärendet. I stället kan alternativa metoder användas för att beräkna den nettokostnad som är nödvändig för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna, såsom kostnadsfördelningsmetoden. Enligt den senare metoden beräknas nettokostnaden som skillnaden mellan kostnaderna och intäkterna för en utsedd leverantör för att fullgöra skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna enligt specifikationen och beräkningarna i beslutet om tilldelning. I punkterna 28–38 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anges mer i detalj hur denna metod bör tillämpas.

| (321) | I 2011 och 2012 års beslut kunde kommissionen inte dra någon slutsats om huruvida ersättningens storlek var proportionerlig från och med 2009, eftersom kommissionen fortfarande hyste tvivel om huruvida vissa av de allmännyttiga tjänster som hade anförtrotts Toremar kunde betraktas som en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Dessa tvivel har behandlats i avsnitt 6.3.1.2 och kommissionen anser således att den ersättning som Toremar beviljades för 2009 är proportionerlig och förenlig med artikel 106 i EUF-fördraget. Italien har lämnat en beräkning av ersättningsbeloppet för 2009 (dvs. 13 572 035 euro), vilket fastställdes på grundval av den metod som fastställs i det ursprungliga avtalet och motsvarade de ackumulerade nettoförlusterna från de tjänster som tillhandahållits inom ramen för den allmänna trafikplikten, med tillägg av ett varierande belopp motsvarande avkastningen på investerat kapital (dvs. 301 000 euro) |
| --- | --- |

(321)

I 2011 och 2012 års beslut kunde kommissionen inte dra någon slutsats om huruvida ersättningens storlek var proportionerlig från och med 2009, eftersom kommissionen fortfarande hyste tvivel om huruvida vissa av de allmännyttiga tjänster som hade anförtrotts Toremar kunde betraktas som en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Dessa tvivel har behandlats i avsnitt 6.3.1.2 och kommissionen anser således att den ersättning som Toremar beviljades för 2009 är proportionerlig och förenlig med artikel 106 i EUF-fördraget. Italien har lämnat en beräkning av ersättningsbeloppet för 2009 (dvs. 13 572 035 euro), vilket fastställdes på grundval av den metod som fastställs i det ursprungliga avtalet och motsvarade de ackumulerade nettoförlusterna från de tjänster som tillhandahållits inom ramen för den allmänna trafikplikten, med tillägg av ett varierande belopp motsvarande avkastningen på investerat kapital (dvs. 301 000 euro)

| (322) | Kommissionen uttryckte även tvivel beträffande den riskpremie på 6,5 % som tillämpades från och med 2010. Kommissionen ifrågasatte i synnerhet om denna riskpremie återspeglar en lämplig risknivå med tanke på att Toremar vid första påseendet inte tycktes påta sig de risker som normalt följer av tillhandahållandet av dessa tjänster. |
| --- | --- |

(322)

Kommissionen uttryckte även tvivel beträffande den riskpremie på 6,5 % som tillämpades från och med 2010. Kommissionen ifrågasatte i synnerhet om denna riskpremie återspeglar en lämplig risknivå med tanke på att Toremar vid första påseendet inte tycktes påta sig de risker som normalt följer av tillhandahållandet av dessa tjänster.

| (323) | Riskpremien på 6,5 % skulle i princip ha tillämpats för att bestämma kapitalavkastningen beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC). Som redan förklaras i skäl 133 har Italien dock förtydligat att det på grund av att 2009 års lag föreskriver ett tak för ersättningen hade beslutats att beräkningen skulle förenklas genom att tillämpa 6,9 % som en schablonavkastning på kapital för åren 2010 och 2011. |
| --- | --- |

(323)

Riskpremien på 6,5 % skulle i princip ha tillämpats för att bestämma kapitalavkastningen beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC). Som redan förklaras i skäl 133 har Italien dock förtydligat att det på grund av att 2009 års lag föreskriver ett tak för ersättningen hade beslutats att beräkningen skulle förenklas genom att tillämpa 6,9 % som en schablonavkastning på kapital för åren 2010 och 2011.

| (324) | På grundval av den redovisning per linje som Italien inkommit med och enligt sammanställningen i tabell 11, kunde kommissionen bekräfta att ersättningen för allmän trafik för 2010 och 2011 sammantaget var omkring 2 200 euro lägre än nettokostnaden för tjänsten, inklusive schablonavkastningen på kapital på 6,9 %:









  Toremars uppdrag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster | 2010 | 2011 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Totala intäkter | 21 241 542 euro | 20 097 049 euro | 41 338 591 euro |
| – Totala kostnader | 35 410 421 euro | 35 218 639 euro | 70 629 060 euro |
| – Avskrivningar | 1 064 158 euro | 985 207 euro | 2 049 365 euro |
| = Nettokostnad för allmännyttiga tjänster | –15 233 037 euro | –16 106 797 euro | –31 339 834 euro |
| + Kapital-avkastning (6,9 %) | – 359 417 euro | – 313 826 euro | – 673 243 euro |
| = Berättigad ersättning | –15 592 454 euro | –16 420 623 euro | –32 013 077 euro |
| + Faktisk ersättning | 16 005 441 euro | 16 005 441 euro | 32 010 882 euro |
| = Över-/under-kompensation | 4 12, 987 euro | –4 15, 182 euro | –2, 195 euro |

(324)

På grundval av den redovisning per linje som Italien inkommit med och enligt sammanställningen i tabell 11, kunde kommissionen bekräfta att ersättningen för allmän trafik för 2010 och 2011 sammantaget var omkring 2 200 euro lägre än nettokostnaden för tjänsten, inklusive schablonavkastningen på kapital på 6,9 %:

Toremars uppdrag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster

Toremars uppdrag att tillhandahålla allmännyttiga tjänster

2010

2010

2011

2011

Totalt

Totalt

Totala intäkter

Totala intäkter

21 241 542 euro

20 097 049 euro

41 338 591 euro

– Totala kostnader

– Totala kostnader

35 410 421 euro

35 218 639 euro

70 629 060 euro

– Avskrivningar

– Avskrivningar

1 064 158 euro

985 207 euro

2 049 365 euro

= Nettokostnad för allmännyttiga tjänster

= Nettokostnad för allmännyttiga tjänster

–15 233 037 euro

–16 106 797 euro

–31 339 834 euro

+ Kapital-avkastning (6,9 %)

+ Kapital-avkastning (6,9 %)

– 359 417 euro

– 313 826 euro

– 673 243 euro

= Berättigad ersättning

= Berättigad ersättning

–15 592 454 euro

–16 420 623 euro

–32 013 077 euro

+ Faktisk ersättning

+ Faktisk ersättning

16 005 441 euro

16 005 441 euro

32 010 882 euro

= Över-/under-kompensation

= Över-/under-kompensation

4 12, 987 euro

–4 15, 182 euro

–2, 195 euro

Tabell 11 – Nettokostnad för den allmänna trafik som Moby/Toremar bedrev under perioden 2010–2011

Tabell 11 – Nettokostnad för den allmänna trafik som Moby/Toremar bedrev under perioden 2010–2011

| (325) | Enligt punkt 49 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska medlemsstaterna säkerställa att ersättningen för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte leder till att företag tar emot överkompensation (som definieras i punkt 47 i rambestämmelserna). Bland annat måste de lämna bevis på begäran av kommissionen. De ska även utföra regelbundna kontroller, eller säkerställa att dessa kontroller utförs, vid slutet av giltighetsperioden för uppgiften och i alla händelser minst vart tredje år. |
| --- | --- |

(325)

Enligt punkt 49 i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska medlemsstaterna säkerställa att ersättningen för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte leder till att företag tar emot överkompensation (som definieras i punkt 47 i rambestämmelserna). Bland annat måste de lämna bevis på begäran av kommissionen. De ska även utföra regelbundna kontroller, eller säkerställa att dessa kontroller utförs, vid slutet av giltighetsperioden för uppgiften och i alla händelser minst vart tredje år.

| (326) | Inom ramen för det tredje Altmarkkriteriet har kommissionen redan konstaterat att den schablonavkastning på kapital på 6,5 % som Moby/Toremar på förhand kunde förvänta sig överensstämde med de risker företaget tog på sig genom att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna enligt det nya avtalet om allmän trafik (se skälen 224–229). Kommissionen upprepar dessutom att Italien har använt en schablonavkastning på kapital (som fastställdes till 6,9 % för åren 2010–2011) för att förenkla beräkningen. I 2011 års beslut antog kommissionen i själva verket att avkastningen på investerat kapital för 2010 hade fastställts till 9,95 % före skatt, men Italien förklarade att detta var ett uppskattat värde för de då kommande öppna anbudsförfarandena till följd av privatiseringen av den tidigare Tirreniagruppen, inklusive Toremar (se skäl 132). |
| --- | --- |

(326)

Inom ramen för det tredje Altmarkkriteriet har kommissionen redan konstaterat att den schablonavkastning på kapital på 6,5 % som Moby/Toremar på förhand kunde förvänta sig överensstämde med de risker företaget tog på sig genom att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna enligt det nya avtalet om allmän trafik (se skälen 224–229). Kommissionen upprepar dessutom att Italien har använt en schablonavkastning på kapital (som fastställdes till 6,9 % för åren 2010–2011) för att förenkla beräkningen. I 2011 års beslut antog kommissionen i själva verket att avkastningen på investerat kapital för 2010 hade fastställts till 9,95 % före skatt, men Italien förklarade att detta var ett uppskattat värde för de då kommande öppna anbudsförfarandena till följd av privatiseringen av den tidigare Tirreniagruppen, inklusive Toremar (se skäl 132).

| (327) | Kommissionen noterar att vissa marknadsvärden som är tillämpliga inom sjöfartscabotagesektorn beaktas i det inlämnade Cipe-direktivet. Cipe-direktivet föreskriver de stödberättigande kostnaderna för allmän trafikplikt samt beräkningsprinciperna rörande avkastningen på kapital på grundval av relevanta uppgifter, villkor och risker för denna sektor. |
| --- | --- |

(327)

Kommissionen noterar att vissa marknadsvärden som är tillämpliga inom sjöfartscabotagesektorn beaktas i det inlämnade Cipe-direktivet. Cipe-direktivet föreskriver de stödberättigande kostnaderna för allmän trafikplikt samt beräkningsprinciperna rörande avkastningen på kapital på grundval av relevanta uppgifter, villkor och risker för denna sektor.

| (328) | Kommissionen konstaterar också att regionen Toscana för åren 2010 och 2011 har använt sina reserver för at täcka Toremars ytterligare kostnader för den allmännyttiga tjänsten som inte kunde täckas av den centrala statsbudgeten på grund av det minskade antalet passagerar till följd av den ekonomiska och finansiella krisen och en ökning av bränslekostnaderna under samma period (se skäl 40). Toremar var därför exponerat för den kommersiella risken av en betydande inkomstförlust utan att vara säkert på att denna förlust skulle täckas av regionen Toscana. Regionen Toscana frigjorde faktiskt reserverna först efter att i detalj ha kontrollerat de faktiska kostnaderna och intäkterna under perioden 2010–2011. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att en avkastning på kapital på 6,9 % överensstämmer med de berörda riskerna. |
| --- | --- |

(328)

Kommissionen konstaterar också att regionen Toscana för åren 2010 och 2011 har använt sina reserver för at täcka Toremars ytterligare kostnader för den allmännyttiga tjänsten som inte kunde täckas av den centrala statsbudgeten på grund av det minskade antalet passagerar till följd av den ekonomiska och finansiella krisen och en ökning av bränslekostnaderna under samma period (se skäl 40). Toremar var därför exponerat för den kommersiella risken av en betydande inkomstförlust utan att vara säkert på att denna förlust skulle täckas av regionen Toscana. Regionen Toscana frigjorde faktiskt reserverna först efter att i detalj ha kontrollerat de faktiska kostnaderna och intäkterna under perioden 2010–2011. Mot bakgrund av detta anser kommissionen att en avkastning på kapital på 6,9 % överensstämmer med de berörda riskerna.

| (329) | Såsom redan förklaras i skäl 227 har kommissionen i samband med bedömningen av det nya avtalet om allmän trafik mot Altmarkkriterierna funnit att den genomsnittliga avkastningen på kapital under 2011 (och även 2010) för referensgruppen av utvalda färjeoperatörer som erbjöd sjöfartsförbindelser inom Italien eller mellan Italien och andra medlemsstater har varit högre än 6,5 %, ibland högre än 8 %. En avkastning på kapital på 6,9 % anses därför ligga i linje med den avkastning på kapital som har observerats för referensgruppen. |
| --- | --- |

(329)

Såsom redan förklaras i skäl 227 har kommissionen i samband med bedömningen av det nya avtalet om allmän trafik mot Altmarkkriterierna funnit att den genomsnittliga avkastningen på kapital under 2011 (och även 2010) för referensgruppen av utvalda färjeoperatörer som erbjöd sjöfartsförbindelser inom Italien eller mellan Italien och andra medlemsstater har varit högre än 6,5 %, ibland högre än 8 %. En avkastning på kapital på 6,9 % anses därför ligga i linje med den avkastning på kapital som har observerats för referensgruppen.

| (330) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att den anmälda avkastningen på kapital på 6,9 % låg kvar på en rimlig nivå. |
| --- | --- |

(330)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att den anmälda avkastningen på kapital på 6,9 % låg kvar på en rimlig nivå.

| (331) | Italien har avslutningsvis lämnat nödvändig bevisning som visar att alla regelbundna kontroller har utförts för att säkerställa att ersättningsbeloppet inte överstiger nettokostnaden för tjänsten. Kommissionen erinrar även om att ersättningen betalas ut i form av delbetalningar (se skäl 41) och att den sista utbetalningen baseras på de faktiska kostnaderna och intäkterna under året. Detta säkerställer att ersättningsbeloppet inte överstiger nettokostnaderna för tjänsten. |
| --- | --- |

(331)

Italien har avslutningsvis lämnat nödvändig bevisning som visar att alla regelbundna kontroller har utförts för att säkerställa att ersättningsbeloppet inte överstiger nettokostnaden för tjänsten. Kommissionen erinrar även om att ersättningen betalas ut i form av delbetalningar (se skäl 41) och att den sista utbetalningen baseras på de faktiska kostnaderna och intäkterna under året. Detta säkerställer att ersättningsbeloppet inte överstiger nettokostnaderna för tjänsten.

| (332) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det ersättningsbelopp som Toremar beviljats under förlängningen av det ursprungliga avtalet inte har lett till någon överkompensation och att de tillämpliga kraven i avsnitt 2.8 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda. |
| --- | --- |

(332)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det ersättningsbelopp som Toremar beviljats under förlängningen av det ursprungliga avtalet inte har lett till någon överkompensation och att de tillämpliga kraven i avsnitt 2.8 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllda.

6.3.1.7   Förtöjningsprioriteringen

| (333) | I artikel 19ter.21 i 2009 års lag anges tydligt att förtöjningsprioriteringen är nödvändig för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna och mot bakgrund av Tirreniagruppens, inbegripet Toremars, allmänna trafikplikt. Utan denna förtöjningsprioritering för de företag som ålagts allmän trafikplikt skulle dessa företag behöva invänta sin tur att förtöja och därmed orsaka förseningar, vilket skulle omintetgöra syftet att säkerställa tillförlitliga och lämpliga förbindelser för konsumenterna. En regelbunden tidtabell är i själva verket nödvändig för att tillgodose öbornas mobilitetsbehov och bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling. Eftersom avgångstiderna för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten fastställs i avtalet är förtöjningsprioriteringen dessutom nödvändig för att säkerställa att hamnarna tilldelar de förtöjningsplatser och förtöjningstider som krävs för att företaget som tillhandahåller allmän trafik ska kunna uppfylla sina förpliktelser. |
| --- | --- |

(333)

I artikel 19ter.21 i 2009 års lag anges tydligt att förtöjningsprioriteringen är nödvändig för att säkerställa den territoriella kontinuiteten med öarna och mot bakgrund av Tirreniagruppens, inbegripet Toremars, allmänna trafikplikt. Utan denna förtöjningsprioritering för de företag som ålagts allmän trafikplikt skulle dessa företag behöva invänta sin tur att förtöja och därmed orsaka förseningar, vilket skulle omintetgöra syftet att säkerställa tillförlitliga och lämpliga förbindelser för konsumenterna. En regelbunden tidtabell är i själva verket nödvändig för att tillgodose öbornas mobilitetsbehov och bidra till de berörda öarnas ekonomiska utveckling. Eftersom avgångstiderna för de linjer som omfattas av den allmänna trafikplikten fastställs i avtalet är förtöjningsprioriteringen dessutom nödvändig för att säkerställa att hamnarna tilldelar de förtöjningsplatser och förtöjningstider som krävs för att företaget som tillhandahåller allmän trafik ska kunna uppfylla sina förpliktelser.

| (334) | Mot bakgrund av detta anser kommissionen att denna åtgärd har beviljats för att Toremar ska kunna fullgöra de skyldigheter i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster som utgör en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (se avsnitt 6.3.1.2). Kommissionen har dessutom bekräftat att förtöjningsprioriteringen endast är tillämplig på tjänster som tillhandahålls inom ramen för den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

(334)

Mot bakgrund av detta anser kommissionen att denna åtgärd har beviljats för att Toremar ska kunna fullgöra de skyldigheter i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster som utgör en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (se avsnitt 6.3.1.2). Kommissionen har dessutom bekräftat att förtöjningsprioriteringen endast är tillämplig på tjänster som tillhandahålls inom ramen för den allmänna trafikplikten.

| (335) | Kommissionen har redan gjort en detaljerad bedömning av förenligheten hos tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och Toremars ersättning för denna under förlängningen av det ursprungliga avtalet (se avsnitt 6.3.1). Kommissionen anser därför att bedömningen av förtöjningsprioriteringens förenlighet kan begränsas till att fastställa huruvida denna åtgärd skulle kunna leda till en överkompensation. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen har redan gjort en detaljerad bedömning av förenligheten hos tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och Toremars ersättning för denna under förlängningen av det ursprungliga avtalet (se avsnitt 6.3.1). Kommissionen anser därför att bedömningen av förtöjningsprioriteringens förenlighet kan begränsas till att fastställa huruvida denna åtgärd skulle kunna leda till en överkompensation.

| (336) | Kommissionen bekräftar Italiens argument om att en eventuell ekonomisk fördel till följd av förtöjningsprioriteringen skulle vara begränsad (se skäl 137). Risken för överkompensation på grund av denna åtgärd skulle därför också vara begränsad. I den mån denna åtgärd minskade driftskostnaderna eller ökade intäkterna för tillhandahållaren av den allmänna trafiken skulle dessa effekter dessutom tydligt ha framgått av företagets interna redovisning. De ovannämnda kontroller mot överkompensation som har tillämpats för Toremar enligt beskrivningen i avsnitt 6.3.1.6 är därför även lämpade för att upptäcka eventuell överkompensation till följd av förtöjningsprioriteringen. |
| --- | --- |

(336)

Kommissionen bekräftar Italiens argument om att en eventuell ekonomisk fördel till följd av förtöjningsprioriteringen skulle vara begränsad (se skäl 137). Risken för överkompensation på grund av denna åtgärd skulle därför också vara begränsad. I den mån denna åtgärd minskade driftskostnaderna eller ökade intäkterna för tillhandahållaren av den allmänna trafiken skulle dessa effekter dessutom tydligt ha framgått av företagets interna redovisning. De ovannämnda kontroller mot överkompensation som har tillämpats för Toremar enligt beskrivningen i avsnitt 6.3.1.6 är därför även lämpade för att upptäcka eventuell överkompensation till följd av förtöjningsprioriteringen.

| (337) | Kommissionen drar därför slutsatsen att förtöjningsprioriteringen, som är oupplösligt förbunden med den allmännyttiga tjänst som tillhandahållits av Toremar, är förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(337)

Kommissionen drar därför slutsatsen att förtöjningsprioriteringen, som är oupplösligt förbunden med den allmännyttiga tjänst som tillhandahållits av Toremar, är förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

6.3.1.8   Slutsats

| (338) | Baserat på bedömningen i skälen 286–337 drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som Toremar beviljades för de sjötransporttjänster som omfattades av förlängningen av det ursprungliga avtalet under perioden 1 januari 2010–1 januari 2012 och förtöjningsprioriteringen uppfyller tillämpliga villkor i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och därför är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 106 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(338)

Baserat på bedömningen i skälen 286–337 drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som Toremar beviljades för de sjötransporttjänster som omfattades av förlängningen av det ursprungliga avtalet under perioden 1 januari 2010–1 januari 2012 och förtöjningsprioriteringen uppfyller tillämpliga villkor i 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och därför är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 106 i EUF-fördraget.

6.3.2   Slutsats om stödets förenlighet

Slutsats om stödets förenlighet

| (339) | På grundval av bedömningen ovan konstaterar kommissionen att den ersättning som Toremar beviljats och förtöjningsprioriteringen för tillhandahållandet av sjöfartstjänster under perioden 1 januari 2010–1 januari 2012 är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 106 i EUF-fördraget och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(339)

På grundval av bedömningen ovan konstaterar kommissionen att den ersättning som Toremar beviljats och förtöjningsprioriteringen för tillhandahållandet av sjöfartstjänster under perioden 1 januari 2010–1 januari 2012 är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 106 i EUF-fördraget och 2011 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

7.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (340) | Kommissionen konstaterar att Italien har genomfört de aktuella stödåtgärderna i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Mot bakgrund av ovanstående bedömning har kommissionen beslutat att den ersättning för allmännyttiga tjänster som Toremar beviljats inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 106 i EUF-fördraget. Eftersom förtöjningsprioriteringen är oupplösligt förbunden med den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som Toremar tillhandahållit är även denna åtgärd förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 106 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(340)

Kommissionen konstaterar att Italien har genomfört de aktuella stödåtgärderna i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Mot bakgrund av ovanstående bedömning har kommissionen beslutat att den ersättning för allmännyttiga tjänster som Toremar beviljats inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 106 i EUF-fördraget. Eftersom förtöjningsprioriteringen är oupplösligt förbunden med den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som Toremar tillhandahållit är även denna åtgärd förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 106 i EUF-fördraget.

| (341) | Kommissionen anser vidare att följande åtgärder inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget:






  (1) | Den ersättning som Toremar beviljades för tillhandahållandet av sjöfartstjänster enligt det nya avtalet om allmän trafik för perioden 2 januari 2012–31 december 2023, i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, eftersom den uppfyller de fyra Altmarkkriterierna. |
| --- | --- | --- |

(341)

Kommissionen anser vidare att följande åtgärder inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget:

(1)

Den ersättning som Toremar beviljades för tillhandahållandet av sjöfartstjänster enligt det nya avtalet om allmän trafik för perioden 2 januari 2012–31 december 2023, i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, eftersom den uppfyller de fyra Altmarkkriterierna.

| (2) | Toremars användning av medel för att upprusta fartyg, eftersom medlen inte har använts för likviditetsändamål. |
| --- | --- |

(2)

Toremars användning av medel för att upprusta fartyg, eftersom medlen inte har använts för likviditetsändamål.

| (3) | Skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen av Toremar och möjligheten att utnyttja medel från FAS för att täcka likviditetsbehov, i enlighet med 2010 års lag. |
| --- | --- |

(3)

Skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen av Toremar och möjligheten att utnyttja medel från FAS för att täcka likviditetsbehov, i enlighet med 2010 års lag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ersättning som Toremar beviljats och den förtöjningsprioritering som tilldelats för att tillhandahålla sjöfartstjänster under förlängningen av det ursprungliga avtalet under perioden 1 januari 2009–1 januari 2012 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Italien har genomfört det aktuella stödet till Toremar i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Tilldelningen av det nya avtalet om allmän trafik för perioden 2 januari 2012–31 december 2023, i kombination med Toremars affärsgren och förtöjningsprioriteringen till Moby/Toremar, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 3

De medel Toremar erhöll för att rusta upp sina fartyg användes inte för likviditetsändamål och utgör inte statligt stöd till förmån för Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 4

Skattebefrielserna i samband med privatiseringsprocessen av Toremar och möjligheten att utnyttja medel från Fondo Aree Sottoutilizzate för att täcka likviditetsbehov, i enlighet med 2010 års lag, utgör inte statligt stöd till Toremar i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 17 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 28, 1.2.2012, s. 18 och EUT C 84, 22.3.2013, s. 58.

1

(2)  Den tidigare Tirreniagruppen bestod av företagen Tirrenia di Navigazione SpA Adriatica SpA Caremar – Campania Regionale Marittima SpA Saremar – Sardegna Regionale Marittima SpA Siremar – Sicilia Regionale Marittima SpA och Toremar – Toscana Regionale Marittima SpA.

2

(3)  Statligt stöd – Italien – Statliga stöd SA.32014 (2011/C) (ex 2011/NN), SA.32015 (2011/C) (ex 2011/NN), SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) – Statligt stöd till företag i den tidigare Tirreniagruppen – Uppmaning enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att inkomma med synpunkter (EUT C 28, 1.2.2012, s. 18).

3

(4)  Statligt stöd – Italien – Statliga stöd SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) – Statligt stöd till företag i den tidigare Tirreniagruppen och förvärvare av sådana företag – Uppmaning enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget att inkomma med synpunkter (EUT C 84, 22.3.2013, s. 58).

4

(5)  Kommissionens beslut (EU) 2018/261 av den 22 januari 2014 om de åtgärder SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) som regionen Sardinien har genomfört till förmån för Saremar (EUT L 49, 22.2.2018, s. 22).

5

(6)  Se tribunalens dom av den 6 april 2017, Regione autonoma della Sardegna/kommissionen, T-219/14, ECLI:EU:T:2017:266.

6

(7)  Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi SpA) ägs helt och hållet av det italienska ekonomi- och finansministeriet och är specialiserat på aktieförvaltning och privatiseringsprocesser, samt hanterar projekt för att rationalisera och omstrukturera företag som befinner sig i industriella, ekonomiska eller organisationstekniska svårigheter.

7

(8)  Se rådets förordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage) (EGT L 364, 12.12.1992, s. 7) (cabotageförordningen).

8

cabotageförordningen

(9)  Kommissionens beslut 2001/851/EG av den 21 juni 2001 om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för rederiet Tirrenia di Navigazione (EGT L 318, 4.12.2001, s. 9).

9

(10)  Kommissionens beslut 2005/163/EG av den 16 mars 2004 om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för rederierna Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar och Toremar (EUT L 53, 26.2.2005, s. 29).

10

(11)  De förenade målen T-265/04, T-292/04 och T-504/04, Tirrenia di Navigazione/ kommissionen, ECLI:EU:T:2009:48.

11

(12)  Kommissionens beslut (EU) 2020/1411 av den 2 mars 2020 om det statliga stöd nr C 64/99 (f.d. NN 68/99) som Italien har genomfört till förmån för rederierna Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar och Toremar (Tirreniagruppen) (EUT L 332, 12.10.2020, s. 1).

12

(13)  Meddelande från kommissionen: Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).

13

(14)  Kommissionens beslut (EU) 2020/1412 av den 2 mars 2020 om de åtgärder SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (f.d. 11/NN) som Italien har genomfört till förmån för Tirrenia di Navigazione och förvärvaren av detta företag, Compagnia Italiana di Navigazione (EUT L 332, 12.10.2020, s. 45).

14

(15)  Denna överföring formaliserades den 1 juni 2011.

15

(16)  Artikel 19ter.10 i 2009 års lag.

16

(17)  Varav 19 839 226 euro från Kampanien och 10 030 606 euro från Lazio.

17

(18)  Häri ingår CIN:s uppskjutna betalning av delar av köpeskillingen för förvärvet av Tirrenias affärsgren och flera påstådda ytterligare stödåtgärder i samband med privatiseringen av Siremars affärsgren (t.ex. statens motgaranti för och kapitaltillskott till CdI, det företag som ursprungligen förvärvade Siremars affärsgren).

18

(19)  Närmare bestämt gjordes i 2014 års beslut ingen bedömning av projektet ”Bonus Sardo – Vacanza”, som utgör en del av åtgärd 7, och ingen bedömning av detta kommer heller att göras i detta beslut.

19

(20)  Enligt beslut av den interministeriella konferens om fastställande av det årliga stödet som i enlighet med artikel 11 i lag nr 856/1986 inrättats mellan infrastruktur- och transportministeriet, ekonomi- och finansministeriet och ministeriet för ekonomisk utveckling (den interministeriella konferensen), ska från och med den 25 november 2010 eventuell överkompensation dras av från framtida förskottsbetalningar av stöd.

20

den interministeriella konferensen

(21)  Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (den interministeriella kommittén för ekonomisk planering).

21

(22)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Italiens officiella kungörelseorgan, Guri) nr 50 av den 28 februari 2008.

22

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

Guri

(23)  I enlighet med artikel 1.999 i lag nr 296 av den 27 december 2006 och artikel 1 e i lagdekret 430/1997.

23

(24)  Den avkastning som en aktieinvesterare önskar med hänsyn till företagets riskprofil och relaterade kassaflöden.

24

(25)  
  Bolletino Ufficiale della Regione Toscana (BURT) nr 2 av den 13 januari 2010.

25

Bolletino Ufficiale della Regione Toscana

(26)  
  Guri nr 4 av den 13 januari 2010.

26

Guri

(27)  EUT nr S/9/010860/2010.

27

(28)  
  Corriere della Sera, Il Sole 24Ore, La Repubblica och La Nazione.

28

Corriere della Sera

Il Sole 24Ore

La Repubblica

La Nazione

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

29

(30)  Med tanke på den tid som behövdes för anbudsförfarandet utgick Fidi-rapporten från antagandet att den faktiska överföringen av aktierna inte kunde genomföras före årsslutet 2010. Till följd av detta var det nödvändigt att ändra det bokförda värdet på tillgångarna per den 30 juni 2010 för att ta hänsyn till tillgångarnas marknadsvärde vid tidpunkten för den faktiska överföringen. Tillgångarnas marknadsvärde beräknades av en annan oberoende expert. Bedömningen rörde inte beräkningen av försäljningspriset för Toremars aktier, utan beräkningen av värdet på Toremars tillgångar.

30

(31)  Enligt Italien förskriver artikel 4 i 2009 års lag (se skäl 26) att det italienska finansministeriet, under privatiseringsförfarandet, åtar sig att säkerställa att ”köparen av Tirrenia SpA och Siremar SpA förbinder sig att reglera eventuella skulder till Toremar SpA inom 60 dagar från överföringen”. När Tirrenia placerades under tvångsförvaltning (se i detta avseende kommissionens beslut (EU) 2020/1412 av den 2 mars 2020 om de åtgärder SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (f.d. 2011/NN) som Italien har genomfört till förmån för Tirrenia di Navigazione och förvärvaren av detta företag, Compagnia Italiana di Navigazione) infogade regionen Toscana denna klausul i försäljningsavtalet i syfte att undvika negativ inverkan på privatiseringen av Toremar, vilket innebar att betalningen av den del av priset som motsvarade fordran villkorades av Tirrenias betalning av denna. Alla deltagare i upphandlingsförfarandet informerades om denna klausul.

31

(32)  På grundval av de senaste uppgifter som Italien har mottagit har fordran hittills inte drivits in. Fordran har tagits upp på förteckningen över osäkrade fordringar av tvistemålsdomstolen i Rom, som en del av tvångsförvaltningen.

32

(33)  Avtalet om tilldelning av cabotagetjänster mellan öarna i den toskanska skärgården har ingåtts mellan regionen Toscana å ena sidan och både Moby och Toremar å andra sidan. Beslutet kommer därför att hänvisa till båda företagen (som Moby/Toremar) i de avsnitt som rör det nya avtalet om allmän trafik.

33

Moby/Toremar

(34)  I artikel 26.2 föreskrivs följande: ”En positiv eller negativ avvikelse i den ekonomiska och finansiella balansen kan orsakas av

34

| a) | ineffektivitet i den finansiella förvaltningen, |
| --- | --- |

a)

ineffektivitet i den finansiella förvaltningen,

| b) | felaktig uppgiftsöverföring från företaget rörande de tjänster som faktiskt produceras för att fastställa det årliga priset, |
| --- | --- |

b)

felaktig uppgiftsöverföring från företaget rörande de tjänster som faktiskt produceras för att fastställa det årliga priset,

| c) | exceptionellt ogynnsamma marknadsförhållanden som inte beror på företaget, vilka leder till att driftsvillkoren försämras och därmed till högre driftskostnader eller lägre biljettintäkter så att rörelsevinsten minskar med mer än 10 %. |
| --- | --- |

c)

exceptionellt ogynnsamma marknadsförhållanden som inte beror på företaget, vilka leder till att driftsvillkoren försämras och därmed till högre driftskostnader eller lägre biljettintäkter så att rörelsevinsten minskar med mer än 10 %.

| d) | Finansiella ändringar: |
| --- | --- |

d)

Finansiella ändringar:

| e) | Ändringar av lagar eller förordningar som fastställer nya villkor för den tjänst som är föremål för avtalet. |
| --- | --- |

e)

Ändringar av lagar eller förordningar som fastställer nya villkor för den tjänst som är föremål för avtalet.

| f) | Nya investeringar som begärs av regionen och genomförs med statliga medel enligt artikel 20. |
| --- | --- |

f)

Nya investeringar som begärs av regionen och genomförs med statliga medel enligt artikel 20.

| g) | Ändringar av taxesystemet enligt artikel 13. |
| --- | --- |

g)

Ändringar av taxesystemet enligt artikel 13.

| h) | Exceptionellt gynnsamma marknadsförhållanden som leder till en ökning av rörelsevinsten på mer än 10 %. |
| --- | --- |

h)

Exceptionellt gynnsamma marknadsförhållanden som leder till en ökning av rörelsevinsten på mer än 10 %.

| i) | Ökningar av enhetskostnaderna för personal för efterlevnad av CCNL [det nationella kollektivavtalet] och företagets förhandlingsstyrka med avseende på tilläggspensioner.” (kommissionens inofficiella översättning). |
| --- | --- |

i)

Ökningar av enhetskostnaderna för personal för efterlevnad av CCNL [det nationella kollektivavtalet] och företagets förhandlingsstyrka med avseende på tilläggspensioner.” (kommissionens inofficiella översättning).

(35)  I enlighet med artikel 19.13a i lagdekret 78/2009, omvandlad till lag nr 102/2009 (lag 102/2009), och artikel 19.19ter i 2009 års lag.

35

lag 102/2009

(36)  Dessa säkerhetsnormer fastställdes senare i detalj genom rådets direktiv 98/18/EG av den 17 mars 1998, införlivat i lagstiftningen genom lagstiftningsdekret nr 45 av den 4 februari 2000, i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/24/EG av den 14 april 2003, införlivat i lagstiftningen genom lagstiftningsdekret nr 52 av den 8 mars 2005, och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG, införlivat i lagstiftningen genom lagstiftningsdekret nr 65 av den 14 mars 2005.

36

(37)  Alla medel (dvs. 7 000 000 euro) som tillhandahållits genom artikel 19ter.19 i 2009 års lag samt 16 750 000 euro av de medel som tillhandahållits genom lag 102/2009.

37

(38)  Fonden för underutnyttjade områden (Fondo Aree Sottoutilizzate) är en nationell fond som stöder genomförandet av Italiens regionalpolitik. Fondens medel är öronmärkta för de regioner som har fastställts av Italien.

38

Fondo Aree Sottoutilizzate

(39)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, nr 137 av den 16 juni 2009.

39

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana,

(40)  Rådets förordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage). Kommissionen konstaterar att cabotageförordningen inte innehåller några krav på att medlemsstaterna ska privatisera sina sjötransportföretag utan enbart på liberalisering av denna särskilda marknad.

40

(41)  Den formella underrättelsen antogs den 28 januari 2010 men skickades till Italien först dagen efter.

41

(42)  Se dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:T:2003:415.

42

(43)  Kommissionens beslut av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 312, 29.11.2005, s. 67).

43

(44)  Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 297, 29.11.2005, s. 4).

44

(45)  Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3).

45

(46)  Meddelande från kommissionen: Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster.

46

Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster

(47)  I anbudsinfordran anges att deltagarna ska visa att de under perioden 30 november 2006–30 november 2009 utförde en volym av sjötransporttjänster på minst 450 000 sjömil och att de redovisat intäkter för sjötransporttjänster under de tre senaste budgetåren på minst 150 miljoner euro, varav 75 miljoner euro från driften av tjänster för sjötransport av passagerare.

47

(48)  Italien hänvisar i detta avseende till kommissionens (GD Energi och transport) skrivelse D(2009) 75213 av den 21 december 2009 (se skäl 96).

48

(49)  Enligt Italien utgör ersättningsbeloppet i anbudsförfarandet en gräns som endast används för att bedöma anbuden och begränsar inte den faktiska ersättning som betalas ut enligt avtalet.

49

(50)  En närmare analys görs i avsnitt 6.3.1.

50

(51)  Parterna hänvisar till följande mål för att motivera detta argument: Mål C-390/98, Banks, ECLI:EU:C:2001:456, de förenade målen C-74/00P and C-75/00P Falck, ECLI:EU:C:2002:524, och mål C-277/00, Tyskland/kommissionen, ECLI:EU:C:2004:238.

51

(52)  Se dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:T:2003:415.

52

(53)  Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, 11.1.2012, s. 4).

53

(54)  Kommissionens beslut (EU) 2020/1412 av den 2 mars 2020 om de åtgärder SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (f.d. 2011/NN) som Italien har genomfört till förmån för Tirrenia di Navigazione och förvärvaren av detta företag, Compagnia Italiana di Navigazione, skäl 265.

54

(55)  Se framför allt målen Philip Morris mot kommissionen, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21, Italien/kommissionen, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

55

(56)  Het Vlaamse Gewest/kommissionen, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

56

(57)  Rådets förordning (EEG) nr 4055/86 av den 22 december 1986 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land (EGT L 378, 31.12.1986, s. 1).

57

(58)  Kommissionens beslut (EU) 2020/1411 av den 2 mars 2020 om det statliga stöd nr C 64/99 (f.d. NN 68/99) som Italien har genomfört till förmån för rederierna Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar och Toremar (Tirreniagruppen).

58

(59)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

59

(60)  DEI och kommissionen/Alouminion tis Ellados, C-590/14 P, ECLI:EU:C:2016:797, punkt 45.

60

(61)  Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava m.fl./kommissionen, de förenade målen T-127/99, T-129/99 och T-148/99, ECLI:EU:T:2002:59, punkt 175.

61

(62)  Kommissionens beslut (EU) 2020/1411 av den 2 mars 2020 om det statliga stöd nr C 64/99 (f.d. NN 68/99) som Italien har genomfört till förmån för rederierna Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar och Toremar (Tirreniagruppen).

62

(63)  Dom av den 12 februari 2008 i mål T-289/03, BUPA m.fl. mot kommissionen, REG 2008, s. II-81, punkt 96. Se även generaladvokatens Tizzanos förslag till avgörande i mål C-53/00, Ferring, REG 2001, s. I-9069, och generaladvokaten Jacobs förslag till avgörande i mål C-126/01, GEMO, REG 2003, s. I-13769.

63

(64)  Meddelande C(2004) 43 från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (EUT C 13, 17.1.2004, s. 3).

64

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport

(65)  Se mål C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) m.fl. och Administración General del Estado, ECLI:EU:C:2001:107.

65

(66)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om tolkningen av rådets förordning (EEG) nr 3577/92 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage), Bryssel, KOM(2014) 232 slutlig, 22.4.2014.

66

(67)  Se målet SNCM/kommissionen, T-454/13, ECLI:EU:T:2017:134, punkterna 130 och 134.

67

(68)  De fartyg som användes på snabblinjen A2 och linje A5 kan inte transportera fordon.

68

(69)  Se målet Analir m.fl. C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, punkt 71.

69

(70)  Underleverantörer får användas enligt anbudsunderlaget. Italien har försett kommissionen med uppgifter om de exakta beloppen – nettokostnaden för tjänsten – som regionen Toscana årligen har betalat till Moby/Toremar för tillhandahållandet av allmän trafik på linjen Porto S. Stefano–Giannutri. Toremar betalar ett engångsbelopp till Maregiglio på grundval av ett underleverantörskontrakt. Den senare transaktionen, som rör ett privat kontrakt, omfattas inte av detta beslut.

70

(71)  Skrivelse av den 3 april 2012, ref. AOOGRT-0096174/O.80.

71

(72)  Närmare bestämt Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Liberty Lines, Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV och Caronte & Tourist. Andra företag i den tidigare Tirreniagruppen (t.ex. Caremar och Laziomar) uteslöts från referensgruppen.

72

(73)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet) (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1).

73

(74)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

74

(75)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

75

(76)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

76

(77)  Enligt artikel 21 i direktiv 2004/18/EG.

77

(78)  Artikel 1.4 i direktiv 2004/18/EG har följande lydelse: ”
  tjänstekoncession: ett kontrakt av samma typ som ett offentligt tjänstekontrakt med den skillnaden att ersättningen för tjänsternas utförande utgörs antingen av endast rätten att utnyttja tjänsten eller av dels en sådan rätt, dels betalning.”

78

tjänstekoncession

(79)  Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 262, 19.7.2016, s. 1).

79

(80)  I tillkännagivandet om begreppet statligt stöd konstaterar kommissionen att unionens domstolar ofta, när det gäller statligt stöd, hänvisar till ett ”öppet” anbudsförfarande. Användningen av ordet ”öppet” avser dock inte ett visst förfarande enligt direktiven om offentlig upphandling. Kommissionen anser därför att ordet ”konkurrensutsatt” är lämpligare. I detta meddelande påpekar kommissionen dessutom att det inte är avsett att avvika från de materiella villkor som fastställs i rättspraxis.

80

(81)  Som förklaras ovan (se skäl 234) var dessutom artikel 36.1 i direktiv 2004/18/EG inte tillämplig på detta meddelande om upphandling. Italien hade därför ingen skyldighet att ange urvalskriterierna i inbjudan.

81

(82)  I inbjudan innehåller bland annat information om den kredit på 9 772 572 euro som begärdes från Tirrenia (se skälen 69–71).

82

(83)  Mål C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) m.fl. och Administración General del Estado, ECLI:EU:C:2001:107, punkt 37.

83

(84)  Se även punkt 96 i tillkännagivandet om begreppet statligt stöd.

84

(85)  Den första uppsättningen av överföringar analyserades i kommissionens beslut (EU) 2020/1412 av den 2 mars 2020 om de åtgärder SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (f.d. 2011/NN) som Italien har genomfört till förmån för Tirrenia di Navigazione och förvärvaren av detta företag, Compagnia Italiana di Navigazione.

85

(86)  Italien har endast anmält (se skäl 2) den ersättning för allmän trafik som beviljades under förlängningen av det ursprungliga avtalet. Italien hävdar dessutom att den ersättning för allmännyttiga tjänster som Toremar beviljades inom ramen för förlängningen av det ursprungliga avtalet är förenlig med den inre marknaden och undantagen från anmälningsskyldigheten i enlighet med 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommissionen kommer att bedöma om så var fallet i avsnitt 6.3.1.

86

(87)  För fullständighetens skull understryker kommissionen att den övergångsbestämmelse som anges i artikel 10 a i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, enligt vilken stöd som genomförts före ikraftträdandet av detta beslut (dvs. före den 31 januari 2012) och som var förenligt med den inre marknaden och undantaget från anmälningsskyldigheten i enlighet med 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska fortsätta att vara förenligt med den inre marknaden och att undantas från anmälningsskyldigheten under en ytterligare period av två år (dvs. fram till och med den 30 januari 2014). Detta innebär att stöd som beviljades enligt en sådan stödordning under perioden mellan ikraftträdandet av 2005 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse den 19 december 2005 och ikraftträdandet av 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse den 31 januari 2012 kommer att anses som förenligt med den inre marknaden, men endast från det datum då det beviljades till och med den 30 januari 2014. Under alla omständigheter är artikel 10 a i 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte tillämplig för stöd som beviljades från och med den 31 januari 2012, utan förenligheten för detta måste bedömas enligt 2011 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

87

(88)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

88

---

| 2.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 64/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 64/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/349

av den 28 februari 2022

om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 om nödåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater

(delgivet med nr C(2022)1342)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 259.1 c, och

av följande skäl:

| (1) | Högpatogen aviär influensa (HPAI) är en smittsam virussjukdom hos fåglar som kan få allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen och leda till störningar i handeln inom unionen och exporten till tredjeländer. HPAI-virus kan smitta flyttfåglar och spridas över långa avstånd under fåglarnas höst- och vårflytt. Förekomsten av HPAI-virus hos vilda fåglar utgör därför ett ständigt hot om direkt eller indirekt introduktion av dessa virus i anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls. Vid utbrott av HPAI finns det risk för att smittämnet sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls. |
| --- | --- |

(1)

Högpatogen aviär influensa (HPAI) är en smittsam virussjukdom hos fåglar som kan få allvarliga konsekvenser för lönsamheten inom fjäderfäuppfödningen och leda till störningar i handeln inom unionen och exporten till tredjeländer. HPAI-virus kan smitta flyttfåglar och spridas över långa avstånd under fåglarnas höst- och vårflytt. Förekomsten av HPAI-virus hos vilda fåglar utgör därför ett ständigt hot om direkt eller indirekt introduktion av dessa virus i anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls. Vid utbrott av HPAI finns det risk för att smittämnet sprids till andra anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls.

| (2) | Genom förordning (EU) 2016/429 fastställs ett nytt regelverk för förebyggande och bekämpning av sjukdomar som kan överföras till djur eller till människor. HPAI omfattas av definitionen för en förtecknad sjukdom i den förordningen och av bestämmelserna om förebyggande och bekämpning av sjukdom i samma förordning. Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (2) kompletteras dessutom förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av vissa förtecknade sjukdomar, inklusive åtgärder för sjukdomsbekämpning med avseende på HPAI. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EU) 2016/429 fastställs ett nytt regelverk för förebyggande och bekämpning av sjukdomar som kan överföras till djur eller till människor. HPAI omfattas av definitionen för en förtecknad sjukdom i den förordningen och av bestämmelserna om förebyggande och bekämpning av sjukdom i samma förordning. Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (2) kompletteras dessutom förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av vissa förtecknade sjukdomar, inklusive åtgärder för sjukdomsbekämpning med avseende på HPAI.

| (3) | I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/641 (3), som antogs inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs åtgärder för sjukdomsbekämpning i samband med utbrott av HPAI. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/641 (3), som antogs inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs åtgärder för sjukdomsbekämpning i samband med utbrott av HPAI.

| (4) | I genomförandebeslut (EU) 2021/641 föreskrivs särskilt att de skydds- och övervakningszoner som medlemsstaterna upprättar i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 efter utbrott av HPAI åtminstone ska omfatta de områden som förtecknas som skydds- och övervakningszoner i bilagan till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(4)

I genomförandebeslut (EU) 2021/641 föreskrivs särskilt att de skydds- och övervakningszoner som medlemsstaterna upprättar i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 efter utbrott av HPAI åtminstone ska omfatta de områden som förtecknas som skydds- och övervakningszoner i bilagan till det genomförandebeslutet.

| (5) | Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 ändrades nyligen genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/257 (4) med anledning av utbrott av HPAI hos fjäderfä eller fåglar i fångenskap i Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien och Förenade kungariket med avseende på Nordirland som måste återspeglas i den bilagan. |
| --- | --- |

(5)

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 ändrades nyligen genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/257 (4) med anledning av utbrott av HPAI hos fjäderfä eller fåglar i fångenskap i Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien och Förenade kungariket med avseende på Nordirland som måste återspeglas i den bilagan.

| (6) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2022/257 antogs har Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal underrättat kommissionen om ytterligare utbrott av HPAI av subtyp H5N1 på anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls inom eller utanför de områden som förtecknas i bilagan till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(6)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2022/257 antogs har Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal underrättat kommissionen om ytterligare utbrott av HPAI av subtyp H5N1 på anläggningar där fjäderfä eller fåglar i fångenskap hålls inom eller utanför de områden som förtecknas i bilagan till det genomförandebeslutet.

| (7) | De behöriga myndigheterna i Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för sjukdomsbekämpning i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687, inklusive upprättande av skydds- och övervakningszoner runt dessa utbrott. |
| --- | --- |

(7)

De behöriga myndigheterna i Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för sjukdomsbekämpning i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687, inklusive upprättande av skydds- och övervakningszoner runt dessa utbrott.

| (8) | Kommissionen har granskat de åtgärder för sjukdomsbekämpning som vidtagits av Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal i samarbete med dessa medlemsstater och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningszoner i Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal som de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där de senaste utbrotten av HPAI bekräftats. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har granskat de åtgärder för sjukdomsbekämpning som vidtagits av Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal i samarbete med dessa medlemsstater och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningszoner i Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal som de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där de senaste utbrotten av HPAI bekräftats.

| (9) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder måste man på unionsnivå, i samarbete med Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal, snabbt fastställa de skydds- och övervakningszoner som dessa medlemsstater har upprättat i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(9)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder måste man på unionsnivå, i samarbete med Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal, snabbt fastställa de skydds- och övervakningszoner som dessa medlemsstater har upprättat i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687.

| (10) | De områden som förtecknas för Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(10)

De områden som förtecknas för Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 bör därför ändras.

| (11) | I enlighet med detta bör bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 ändras i syfte att uppdatera regionaliseringen på unionsnivå med beaktande av de skydds- och övervakningszoner som Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal har upprättat i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 och att ange de tillämpliga åtgärdernas varaktighet i dessa zoner. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med detta bör bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 ändras i syfte att uppdatera regionaliseringen på unionsnivå med beaktande av de skydds- och övervakningszoner som Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Polen och Portugal har upprättat i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 och att ange de tillämpliga åtgärdernas varaktighet i dessa zoner.

| (12) | Genomförandebeslut (EU) 2021/641 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandebeslut (EU) 2021/641 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridning av HPAI är det viktigt att de ändringar som genom det här beslutet görs i genomförandebeslut (EU) 2021/641 träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridning av HPAI är det viktigt att de ändringar som genom det här beslutet görs i genomförandebeslut (EU) 2021/641 träder i kraft så snart som möjligt.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 februari 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av förtecknade sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/641 av den 16 april 2021 om nödåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater (EUT L 134, 20.4.2021, s. 166).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/257 av den 21 februari 2022 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2021/641 om nödåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa i vissa medlemsstater (EUT L 42, 23.2.2022, s. 9).

4

---

BILAGA

”BILAGA

Del A

Skyddszoner i de berörda medlemsstater* som avses i artiklarna 1 och 2:

Medlemsstat: Tjeckien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Central Bohemian Region |
| Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221). | 3.3.2022 |
| Plzeň Region |
| Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657). | 10.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Central Bohemian Region

Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221).

3.3.2022

Plzeň Region

Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657).

10.3.2022

Medlemsstat: Danmark

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 kilometres, centred on GPS coordinates N 55,5166; E 11,6902 | 7.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 kilometres, centred on GPS coordinates N 55,5166; E 11,6902

7.3.2022

Medlemsstat: Tyskland

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| Landkreis Rostock







  — | Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Gorow, Klein Bölkow, Heiligenhagen, Anna Luisenhof, Clausdorf, Reinshagen und Hanstorf |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Rostock

—

Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Gorow, Klein Bölkow, Heiligenhagen, Anna Luisenhof, Clausdorf, Reinshagen und Hanstorf

| — | Gemeinde Stäbelow mit dem Ortsteil Bliesekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stäbelow mit dem Ortsteil Bliesekow

5.2.2022–26.2.2022

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Garrel an der Kreuzung Fasanenweg/ Beverbrucher Damm dem Beverbrucher Damm in südlicher Richtung bis zum Kreisverkehr folgend, der Großenkneter Straße westlich bis Vehne folgend, dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis Tweeler Straße, dieser in nordwestlicher Richtung bis zum dritten Verbindungsweg zur Kellerhöher Straße (Dachsweg) folgend, diesem in westlicher Richtung bis Kellerhöher Straße folgend und dieser in südlicher Richtung bis Schlichtenmoor/ Fuchsweg folgend, diesem in westlicher Richtung bis Schlichtenmoor folgend, diesem nördlich bis Allensteiner Straße/ Roslaes Höhe folgend, dieser erst in westlicher und dann in nördlicher Richtung bis Breslauer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bunzlauer Straße folgend, dieser nördlich bis zur Danziger Straße folgend, dort in westlicher Richtung dem Verbindungsweg zur Görlitzer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Tannenkampstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Beverbrucher Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Cloppenburger Straße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis An der Höhe folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bahnhofstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Raiffeisenstraße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Adolf-Kolping-Straße folgend, dieser nördlich bis Petersfelder Straße folgend, dieser und im Weiteren Thüler Straße in westlicher Richtung bis Bergaue folgend, dem Wasserverlauf in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in östlicher Richtung bis Lindenweg/ Grüner Weg folgend, diesem in nördlicher Richtung bis zum Verbindungsgraben zum Birkenmoor folgend, dem Wasserverlauf bis Birkenmoor folgend, diesem in nördlicher Richtung bis (Am) Birkenmoor folgend, diesem in östlicher Richtung bis Baumstraße folgend, dieser in südlicher Richtung bis Eichkamp folgend, diesem in östlicher Richtung bis Am Streek folgend, diesem in nördlicher Richtung bis Moorstraße folgend, dieser in erst nordöstlicher und dann in nördlicher Richtung bis zum Waldstück und dort dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zum ersten Verbindungsgraben zur Barkentange folgend, diesem in südlicher Richtung bis zur Barkentange folgend, dieser und dem anschließenden Feldweg parallel zum Nikolausdorf Wasserzug zunächst in nordöstlicher und im weiteren Verlauf in südöstlicher Richtung, nach dem Wald ausschließlich dem der Barkentange anschließenden Feldweg in südöstlicher Richtung bis zur Oldenburger Straße folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze Landkreis Cloppenburg/ Landkreis Oldenburg folgend, dieser in südlicher Richtung bis Krumme Riede folgend, diesem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zum Fasanenweg folgend, entlang diesem in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt.

13.3.2022

Landkreis Emsland

Im Süden beginnend Ostenwalder Straße westlich Dorfanger – Verbindungsweg Dorfanger-Holzweg – Holzweg – Verbindungsweg Holzweg – Ostenwalder Straße – Gut Horst – Radweg Raddesee Sögel – Marientaler Straße – Spahner Straße – Verbindungsweg – Friesenweg – Spahner Weg – Zum Windberg – Verbindungsweg – Werpeloher Grenzgraben – Schnüggenweg – Nordkampstraße – Hauptstraße/L 51 – Sögeler Straße – Verbindungsweg – Börger-Spahner Grenzgraben – Bachlauf Ohe nördlich – Haßmoorschloot – Tichelpläcke – Werlter Straße – Loruper Straße – Harrenstätter Straße – Unfriedstraße – Schlosser Straße – Hammerstraße – Bahnhofstraße – Hobelstraße – Bernhard-Krone-Straße – Kasernenstraße – Hauptstraße – Sögeler Straße – Ostenwalder Straße

5.3.2022

Medlemsstat: Spanien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017. | 4.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177 | 11.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029 | 11.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677 | 14.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092 | 11.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944 | 26.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955 | 5.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270 | 16.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113 | 19.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866 | 31.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358 | 21.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978 | 2.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919 | 6.5.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911 | 4.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289 | 4.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618 | 6.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386 | 6.4.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017.

4.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177

11.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029

11.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677

14.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092

11.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944

26.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955

5.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270

16.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113

19.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866

31.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358

21.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978

2.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919

6.5.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911

4.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289

4.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618

6.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386

6.4.2022

Medlemsstat: Frankrike

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  BARCELONNE-DU-GERS
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D’ARMAGNAC
  CAZENEUVE
  CORNEILLAN
  DEMU
  EAUZE
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  GOUX
  IZOTGES
  LAGRAULET-DU-GERS
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MONCLAR
  MONTREAL
  NOGARO
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  PROJAN
  REANS
  RISCLE
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SEGOS
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC | 28.2.2022 |
| Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41) |
| VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY
  ouest de la D22 | 14.3.2022 |
| Département: Indre-et-Loire (37) |
| BEAUMONT-VILLAGE
  GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)
  ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11) | 11.3.2022 |
| NOUANS-LES-FONTAINES | 14.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Aire-sur-l'Adour
  Amou
  Arboucave
  Argelos
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Bahus-Soubiran
  Baigts
  Banos
  Bas-Mauco
  Bassercles
  Bastennes
  Bats
  Benquet
  Bergouey
  Beylongue
  Beyries
  Bonnegarde
  Bordères-et-Lamensans
  Bougue
  Bourdalat
  Brassempouy
  Buanes
  Carcarès-Sainte-Croix
  Carcen-Ponson
  Cassen
  Castaignos-Souslens
  Castandet
  Castelnau-Chalosse
  Castelnau-Tursan
  Castelner
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Caupenne
  Cazalis
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Clermont
  Coudures
  Doazit
  Donzacq
  Duhort-Bachen
  Dumes
  Estibeaux
  Eugénie-les-Bains
  Eyres-Moncube
  Fargues
  Le Frêche
  Gamarde-les-Bains
  Garrey
  Gaujacq
  Geaune
  Gibret
  Goos
  Gousse
  Grenade-sur-l'Adour
  Habas
  Hagetmau
  Hauriet
  Haut-Mauco
  Hontanx
  Horsarrieu
  Labastide-Chalosse
  Labastide-d'Armagnac
  Labatut
  Lacajunte
  Lacrabe
  Laglorieuse
  Lahosse
  Lamothe
  Larbey
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Laurède
  Lauret
  Louer
  Lourquen
  Lussagnet
  Mant
  Marpaps
  Mauries
  Maurrin
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Miramont-Sensacq
  Misson
  Momuy
  Monget
  Monségur
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Montgaillard
  Montsoué
  Morganx
  Mouscardès
  Mugron
  Nassiet
  Nerbis
  Nousse
  Onard
  Ossages
  Ozourt
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Perquie
  Peyre
  Philondenx
  Pimbo
  Pomarez
  Poudenx
  Pouillon
  Poyanne
  Poyartin
  Préchacq-les-Bains
  Pujo-le-Plan
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Aubin
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Gein
  Saint-Geours-d'Auribat
  Saint-Jean-de-Lier
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever
  Saint-Yaguen
  Samadet
  Sarraziet
  Sarron
  Saubusse
  Serres-Gaston
  Serreslous-et-Arribans
  Sorbets
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Tilh
  Toulouzette
  Urgons
  Vicq-d'Auribat
  Vielle-Tursan
  Vielle-Soubiran
  Le Vignau
  Villeneuve-de-Marsan | 1.3.2022 |
| Hastingues
  Oeyregave | 28.2.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC
  SAINT-PE-SAINT-SIMON | 28.2.2022 |
| Département: Mayenne (53) |
| BOUCHAMPS-LES-CRAON
  RENAZE
  SAINT-MARTIN-DU-LIMET
  SAINT-SATURNIN-DU-LIMET | 9.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| BIDACHE
  CAME
  GUICHE
  SAMES | 28.2.2022 |
| ABITAIN
  AICIRITS-CAMOU-SUHAST
  AINHARP
  ANDREIN
  ANOS
  ARAUJUZON
  ARAUX
  ARBOUET-SUSSAUTE
  AREN
  ARGELOS
  ARGET
  ARHANSUS
  AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY
  ARROS-DE-NAY
  ARROSES
  ASTIS
  ATHOS-ASPIS
  AUDAUX
  AUGA
  AURIAC
  AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN
  BAIGTS-DE-BEARN
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BARINQUE
  BARRAUTE-CAMU
  BASTANES
  BAUDREIX
  BENEJACQ
  BERNADETS
  BETRACQ
  BONNUT
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BOURDETTES
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CABIDOS
  CARRERE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETNAU-CAMBLONG
  CASTETPUGON
  CHARRE
  CHARRITTE-DE-BAS
  CLARACQ
  COARRAZE
  COSLEDAA-LUBE-BOAST
  CROUSEILLES
  DIUSSE
  DOGNEN
  DOMEZAIN-BERRAUTE
  DOUMY
  ESCOS
  ESPIUTE
  ETCHARRY
  GABASTON
  GABAT
  GARINDEIN
  GARLIN
  GERONCE
  GESTAS
  GEUS-D'OLORON
  GUINARTHE-PARENTIES
  GURS
  HAUT-DE-BOSDARROS
  HIGUERES-SOUYE
  ILHARRE
  JASSES
  LAAS
  LABASTIDE-VILLEFRANCHE
  LABATMALE
  LABEYRIE
  LAGOR
  LALONQUETTE
  LANNECAUBE
  LARRIBAR-SORHAPURU
  LASCLAVERIES
  LAY-LAMIDOU
  LEDEUIX
  LEME
  LICHOS
  LOHITZUN-OYHERCQ
  LUCQ-DE-BEARN
  MALAUSSANNE
  MERITEIN
  MIOSSENS-LANUSSE
  MIREPEIX
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONTFORT
  MORLANNE
  MOUHOUS
  MOUMOUR
  MUSCULDY
  NABAS
  NARP
  NAVAILLES-ANGOS
  NAVARRENX
  NAY
  OGENNE-CAMPTORT
  ORAAS
  ORDIARP
  ORIN
  ORION
  ORRIULE
  ORTHEZ
  OSSENX
  OSSERAIN-RIVAREYTE
  PAGOLLE
  PARDIES-PIETAT
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POEY-D'OLORON
  PONTACQ
  PORTET
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  PRECHACQ-JOSBAIG
  PRECHACQ-NAVARRENX
  RAMOUS
  RIBARROUY
  RIUPEYROUS
  RIVEHAUTE
  SAINT-ABIT
  SAINT-ARMOU
  SAINT-BOES
  SAINT-CASTIN
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN
  SAINT-GOIN
  SAINT-JAMMES
  SAINT-LAURENT-BRETAGNE
  SAINT-MEDARD
  SAINT-VINCENT
  SALIES-DE-BEARN
  SALLESPISSE
  SAUCEDE
  SAULT-DE-NAVAILLES
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN
  SEBY
  SEVIGNACQ
  SUS
  SUSMIOU
  TABAILLE-USQUAIN
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  THEZE
  UHART-MIXE
  VERDETS
  VIELLENAVE-DE-NAVARRENX
  VIELLESEGURE
  VIVEN | 10.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANDREST
  AZEREIX
  BARLEST
  BARTRES
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  GAYAN
  HAGEDET
  HERES
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LOUBAJAC
  MADIRAN
  OSSUN
  OURSBELILLE
  POUEYFERRE
  PUJO
  SAINT-LANNE
  SAINT-LEZER
  SIARROUY
  SOUBLECAUSE
  TALAZAC
  TARASTEIX
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 28.2.2022 |
| ANTIN
  AUBAREDE
  BOUILH-PEREUILH
  CABANAC
  CASTELVIEILH
  CHELLE-DEBAT
  COLLONGUES
  COUSSAN
  GOUDON
  HOURC
  LAMARQUE-RUSTAING
  LOUIT
  LUBRET-SAINT-LUC
  LUBY-BETMONT
  MARQUERIE
  MARSEILLAN
  MUN
  OSMETS
  PEYRIGUERE
  POUYASTRUC
  SERE-RUSTAING
  THUY
  TROULEY-LABARTHE | 10.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76) |
| LA BELLIERE
  BOSC-EDELINE
  LA FERTE-SAINT-SAMSON
  FORGES-LES-EAUX
  LONGMESNIL
  MAUQUENCHY
  MESANGUEVILLE
  POMMEREUX
  RONCHEROLLES-EN-BRAY
  ROUVRAY-CATILLON
  SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT
  SAUMONT-LA-POTERIE
  SIGY-EN-BRAY
  LE THIL-RIBERPRE | 1.3.2022 |
| BERTHEAUVILLE
  BEUZEVILLE-LA-GUERARD
  BOSVILLE
  CANY-BARVILLE
  GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE
  LE HANOUARD
  OHERVILLE
  OURVILLE-EN-CAUX | 25.2.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)
  MACHE
  SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)
  SAINT-PAUL-MONT-PENIT
  LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978
  FALLERON
  GRAND’LANDES Ouest D81 et D50 | 16.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

BARCELONNE-DU-GERS

BERNEDE

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D’ARMAGNAC

CAZENEUVE

CORNEILLAN

DEMU

EAUZE

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

GOUX

IZOTGES

LAGRAULET-DU-GERS

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MONCLAR

MONTREAL

NOGARO

POUYDRAGUIN

PRENERON

PROJAN

REANS

RISCLE

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SEGOS

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

28.2.2022

Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41)

VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY

ouest de la D22

14.3.2022

Département: Indre-et-Loire (37)

BEAUMONT-VILLAGE

GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)

ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11)

11.3.2022

NOUANS-LES-FONTAINES

14.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Aire-sur-l'Adour

Amou

Arboucave

Argelos

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Bahus-Soubiran

Baigts

Banos

Bas-Mauco

Bassercles

Bastennes

Bats

Benquet

Bergouey

Beylongue

Beyries

Bonnegarde

Bordères-et-Lamensans

Bougue

Bourdalat

Brassempouy

Buanes

Carcarès-Sainte-Croix

Carcen-Ponson

Cassen

Castaignos-Souslens

Castandet

Castelnau-Chalosse

Castelnau-Tursan

Castelner

Castel-Sarrazin

Cauna

Caupenne

Cazalis

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Clermont

Coudures

Doazit

Donzacq

Duhort-Bachen

Dumes

Estibeaux

Eugénie-les-Bains

Eyres-Moncube

Fargues

Le Frêche

Gamarde-les-Bains

Garrey

Gaujacq

Geaune

Gibret

Goos

Gousse

Grenade-sur-l'Adour

Habas

Hagetmau

Hauriet

Haut-Mauco

Hontanx

Horsarrieu

Labastide-Chalosse

Labastide-d'Armagnac

Labatut

Lacajunte

Lacrabe

Laglorieuse

Lahosse

Lamothe

Larbey

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Laurède

Lauret

Louer

Lourquen

Lussagnet

Mant

Marpaps

Mauries

Maurrin

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Miramont-Sensacq

Misson

Momuy

Monget

Monségur

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Montgaillard

Montsoué

Morganx

Mouscardès

Mugron

Nassiet

Nerbis

Nousse

Onard

Ossages

Ozourt

Payros-Cazautets

Pécorade

Perquie

Peyre

Philondenx

Pimbo

Pomarez

Poudenx

Pouillon

Poyanne

Poyartin

Préchacq-les-Bains

Pujo-le-Plan

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Aubin

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Gein

Saint-Geours-d'Auribat

Saint-Jean-de-Lier

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever

Saint-Yaguen

Samadet

Sarraziet

Sarron

Saubusse

Serres-Gaston

Serreslous-et-Arribans

Sorbets

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Tilh

Toulouzette

Urgons

Vicq-d'Auribat

Vielle-Tursan

Vielle-Soubiran

Le Vignau

Villeneuve-de-Marsan

1.3.2022

Hastingues

Oeyregave

28.2.2022

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC

SAINT-PE-SAINT-SIMON

28.2.2022

Département: Mayenne (53)

BOUCHAMPS-LES-CRAON

RENAZE

SAINT-MARTIN-DU-LIMET

SAINT-SATURNIN-DU-LIMET

9.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64)

BIDACHE

CAME

GUICHE

SAMES

28.2.2022

ABITAIN

AICIRITS-CAMOU-SUHAST

AINHARP

ANDREIN

ANOS

ARAUJUZON

ARAUX

ARBOUET-SUSSAUTE

AREN

ARGELOS

ARGET

ARHANSUS

AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY

ARROS-DE-NAY

ARROSES

ASTIS

ATHOS-ASPIS

AUDAUX

AUGA

AURIAC

AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN

BAIGTS-DE-BEARN

BALIRACQ-MAUMUSSON

BARINQUE

BARRAUTE-CAMU

BASTANES

BAUDREIX

BENEJACQ

BERNADETS

BETRACQ

BONNUT

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BOURDETTES

BUGNEIN

BURGARONNE

CABIDOS

CARRERE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETNAU-CAMBLONG

CASTETPUGON

CHARRE

CHARRITTE-DE-BAS

CLARACQ

COARRAZE

COSLEDAA-LUBE-BOAST

CROUSEILLES

DIUSSE

DOGNEN

DOMEZAIN-BERRAUTE

DOUMY

ESCOS

ESPIUTE

ETCHARRY

GABASTON

GABAT

GARINDEIN

GARLIN

GERONCE

GESTAS

GEUS-D'OLORON

GUINARTHE-PARENTIES

GURS

HAUT-DE-BOSDARROS

HIGUERES-SOUYE

ILHARRE

JASSES

LAAS

LABASTIDE-VILLEFRANCHE

LABATMALE

LABEYRIE

LAGOR

LALONQUETTE

LANNECAUBE

LARRIBAR-SORHAPURU

LASCLAVERIES

LAY-LAMIDOU

LEDEUIX

LEME

LICHOS

LOHITZUN-OYHERCQ

LUCQ-DE-BEARN

MALAUSSANNE

MERITEIN

MIOSSENS-LANUSSE

MIREPEIX

MONCLA

MONTAGUT

MONTFORT

MORLANNE

MOUHOUS

MOUMOUR

MUSCULDY

NABAS

NARP

NAVAILLES-ANGOS

NAVARRENX

NAY

OGENNE-CAMPTORT

ORAAS

ORDIARP

ORIN

ORION

ORRIULE

ORTHEZ

OSSENX

OSSERAIN-RIVAREYTE

PAGOLLE

PARDIES-PIETAT

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POEY-D'OLORON

PONTACQ

PORTET

POURSIUGUES-BOUCOUE

PRECHACQ-JOSBAIG

PRECHACQ-NAVARRENX

RAMOUS

RIBARROUY

RIUPEYROUS

RIVEHAUTE

SAINT-ABIT

SAINT-ARMOU

SAINT-BOES

SAINT-CASTIN

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN

SAINT-GOIN

SAINT-JAMMES

SAINT-LAURENT-BRETAGNE

SAINT-MEDARD

SAINT-VINCENT

SALIES-DE-BEARN

SALLESPISSE

SAUCEDE

SAULT-DE-NAVAILLES

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

SEBY

SEVIGNACQ

SUS

SUSMIOU

TABAILLE-USQUAIN

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

THEZE

UHART-MIXE

VERDETS

VIELLENAVE-DE-NAVARRENX

VIELLESEGURE

VIVEN

10.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANDREST

AZEREIX

BARLEST

BARTRES

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

GAYAN

HAGEDET

HERES

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LOUBAJAC

MADIRAN

OSSUN

OURSBELILLE

POUEYFERRE

PUJO

SAINT-LANNE

SAINT-LEZER

SIARROUY

SOUBLECAUSE

TALAZAC

TARASTEIX

VILLENAVE-PRES-BEARN

28.2.2022

ANTIN

AUBAREDE

BOUILH-PEREUILH

CABANAC

CASTELVIEILH

CHELLE-DEBAT

COLLONGUES

COUSSAN

GOUDON

HOURC

LAMARQUE-RUSTAING

LOUIT

LUBRET-SAINT-LUC

LUBY-BETMONT

MARQUERIE

MARSEILLAN

MUN

OSMETS

PEYRIGUERE

POUYASTRUC

SERE-RUSTAING

THUY

TROULEY-LABARTHE

10.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76)

LA BELLIERE

BOSC-EDELINE

LA FERTE-SAINT-SAMSON

FORGES-LES-EAUX

LONGMESNIL

MAUQUENCHY

MESANGUEVILLE

POMMEREUX

RONCHEROLLES-EN-BRAY

ROUVRAY-CATILLON

SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT

SAUMONT-LA-POTERIE

SIGY-EN-BRAY

LE THIL-RIBERPRE

1.3.2022

BERTHEAUVILLE

BEUZEVILLE-LA-GUERARD

BOSVILLE

CANY-BARVILLE

GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE

LE HANOUARD

OHERVILLE

OURVILLE-EN-CAUX

25.2.2022

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)

MACHE

SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)

SAINT-PAUL-MONT-PENIT

LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978

FALLERON

GRAND’LANDES Ouest D81 et D50

16.3.2022

Medlemsstat: Italien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432) | 5.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439) | 10.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191) | 12.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317) | 16.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432)

5.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439)

10.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191)

12.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317)

16.3.2022

Medlemsstat: Nederländerna

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Municipality Harderwijk, province Gelderland |
| Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306 | 26.2.2022 |
| Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.66425, lat 52.34671 | 28.2.2022 |
| Municipality Lochem, province Gelderland |
| Those parts of the municipalities Lochem and Zutphen (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.24741, lat 52.15942 | 1.3.2022 |
| Municipality Putten, province Gelderland |
| Those parts of the municipalities Ermelo, Putten en Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.55815 lat 52.28283 | 10.3.2022 |
| Municipality Woltersum, province Groningen |
| Those parts of the municipalities Groningen en Midden Groningen contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.72565 lat 53.26682 | 8.3.2022 |
| Municipality Uithuizen, province Groningen |
| Those parts of the municipality Het Hoge Land contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.69457 lat 53.42069 | 13.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Municipality Harderwijk, province Gelderland

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306

26.2.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.66425, lat 52.34671

28.2.2022

Municipality Lochem, province Gelderland

Those parts of the municipalities Lochem and Zutphen (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.24741, lat 52.15942

1.3.2022

Municipality Putten, province Gelderland

Those parts of the municipalities Ermelo, Putten en Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.55815 lat 52.28283

10.3.2022

Municipality Woltersum, province Groningen

Those parts of the municipalities Groningen en Midden Groningen contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.72565 lat 53.26682

8.3.2022

Municipality Uithuizen, province Groningen

Those parts of the municipality Het Hoge Land contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.69457 lat 53.42069

13.3.2022

Medlemsstat: Polen

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Województwo kujawsko - pomorskie |
| 1) | w powiecie sępoleńskim:







  a) | w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek; |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Województwo kujawsko - pomorskie

1)

w powiecie sępoleńskim:

a)

w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek;

| 2) | w powiecie tucholskim:







  a) | w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie tucholskim:

a)

w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica

28.2.2022

| 1) | w powiecie inowrocławskim:






  a) | w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie inowrocławskim:

a)

w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice;

| b) | w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna |
| --- | --- |

b)

w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna

| c) | w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski |
| --- | --- |

c)

w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski

1.3.2022

Województwo pomorskie

| 1) | w powiecie człuchowskim







  a) | w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie człuchowskim

a)

w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka,

| b) | w gminie Człuchów miejscowość Barkówko |
| --- | --- |

b)

w gminie Człuchów miejscowość Barkówko

6.3.2022

Województwo łódzkie

| 1) | w powiecie sieradzkim:






  a) | w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sieradzkim:

a)

w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice,

| b) | w gminie Warta miejscowość: Zielęcin, |
| --- | --- |

b)

w gminie Warta miejscowość: Zielęcin,

| c) | w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo |
| --- | --- |

c)

w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo

7.3.2022

Województwo małopolskie

| 1) | w powiecie krakowskim ziemskim:






  a) | w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie krakowskim ziemskim:

a)

w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną;

| b) | w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową |
| --- | --- |

b)

w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową

16.3.2021

Województwo wielkopolskie

| 1) | w powiecie kaliskim,






  a) | w gminie Koźminek, miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim,

a)

w gminie Koźminek, miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki,

| b) | w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów |
| --- | --- |

b)

w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów

10.3.2022

| 1) | w powiecie ostrowskim:







  a) | w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie ostrowskim:

a)

w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew;

| b) | w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów; |
| --- | --- |

b)

w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów;

| 2) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów. |
| --- | --- |

2)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów.

15.3.2022

Medlemsstat: Portugal

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W | 25.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W | 25.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W | 25.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W | 25.3.2022 |
| The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W | 13.3.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W | 25.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W

25.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W

25.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W

25.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W

25.3.2022

The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W

13.3.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W

25.3.2022

Medlemsstat: Rumänien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| County : Ialomița |
| Following localities:
  Țăndărei | 4.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

County : Ialomița

Following localities:

Țăndărei

4.3.2022

Förenade kungariket (Nordirland)

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926 | 1.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 39 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926

1.3.2022

Del B

Övervakningszoner i de berörda medlemsstater* som avses i artiklarna 1 och 3:

Medlemsstat: Bulgarien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Haskovo Region, Haskovo municipality |
| Aleksandrovo, Nova Nadezhda, Uzundzhovo | 4.3.2022 |
| Haskovo Region, Dimitrovgrad municipality |
| Brod, Chernogorovo | 24.2.2022–4.3.2022 |
| Dimitrovgrad, Zlatopole, Dolno Belevo, Voden, Krepost, Rajnovo, Golyamo Asenovo, Malko Asenovo, Radievo, Bryast | 4.3.2022 |
| Region: Dobrich |
| Dobrichka municipality: Vodnyanci, Hitovo, Alcek, Pchelnik, Zhitnitsa, Tyanevo, Polkovnik Ivanovo, Karapelit, Enevo, Geshanovo
  Tervel municipality: Tervel, Kochmar, Popgruevo, Bozhan, Mali izvor | 27.2.2022 |
| Dobrichka municipality: Feldfebel Denkovo, Dryanovets | 18.2.2022–27.2.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Haskovo Region, Haskovo municipality

Aleksandrovo, Nova Nadezhda, Uzundzhovo

4.3.2022

Haskovo Region, Dimitrovgrad municipality

Brod, Chernogorovo

24.2.2022–4.3.2022

Dimitrovgrad, Zlatopole, Dolno Belevo, Voden, Krepost, Rajnovo, Golyamo Asenovo, Malko Asenovo, Radievo, Bryast

4.3.2022

Region: Dobrich

Dobrichka municipality: Vodnyanci, Hitovo, Alcek, Pchelnik, Zhitnitsa, Tyanevo, Polkovnik Ivanovo, Karapelit, Enevo, Geshanovo

Tervel municipality: Tervel, Kochmar, Popgruevo, Bozhan, Mali izvor

27.2.2022

Dobrichka municipality: Feldfebel Denkovo, Dryanovets

18.2.2022–27.2.2022

Medlemsstat: Tjeckien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Central Bohemian Region |
| Babice (600601), Brník (710148), Březí u Říčan (613886), Břežany II (614955), Bylany u Českého Brodu (653985), Černé Voděrady (620084), Černíky (620220), Český Brod (622737), Dobré Pole u Vitic (782785), Dobročovice (627313), Horoušany (644803), Chotýš (782807), Jevany (659312), Jirny (660922), Klokočná (666467), Konojedy (708097), Kostelec nad Černými lesy (670162), Krupá u Kostelce nad Černými Lesy (675229), Křenice u Prahy (675814), Kšely (782815), Květnice (747751), Liblice u Českého Brodu (622826), Limuzy (767158), Louňovice (687359), Mukařov u Říčan (700321), Myšlín (697559), Nová Ves II (741434), Pacov u Říčan (717207), Prusice (708127), Přehvozdí (771376), Přistoupim (736279), Rostoklaty (741442), Říčany u Prahy (745456), Říčany-Radošovice (745511), Sibřina (747769), Sluštice (750808), Srbín (752967), Strašín u Říčan (756237), Struhařov u Mnichovic (757080), Stupice (747785), Svatbín (675237), Světice u Říčan (760391), Svojetice (761176), Štolmíř (622818), Tehov u Říčan (765309), Tehovec (765317), Tismice (767174), Tlustovousy (771414), Třebohostice u Škvorce (762741), Tuchoraz (771384), Tuklaty (771422), Úvaly u Prahy (775738), Vitice (782831), Vrátkov (767182), Všestary u Říčan (787396), Vyšehořovice (788503), Vyžlovka (789046), Zlatá (793019), Zvánovice (793795), Žernovka (700339). | 12.3.2022 |
| Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221). | 4.3.2022–12.3.2022 |
| Plzeň Region: |
| Borovy (607941); Čižice (624039); Černotín u Dnešic (626775); Dnešice (626783); Dobřany (627615); Šlovice u Plzně (762831); Vodní Újezd (627623); Dolce (644820); Drahkov (631582); Horšice (644838); Újezd u Horšic (644854); Chlum u Blovic (651516); Chlumčany u Přeštic (651737); Chouzovy (654949); Chválenice (654957); Želčany (654965); Chocenický Újezd (652016); Kbelnice u Letin (680583); Letiny (680605); Losiná u Plzně (686841); Dlouhá Louka u Lužan (689173); Lužany u Přeštic (689181); Zelené (689203); Nebílovy (704075); Netunice (704083); Nezbavětice (763136); Nezdice nad Úhlavou (607959); Nová Ves u Plzně (705551); Oplot (626805); Černice (620106); Lhota u Dobřan (680940); Litice u Plzně (722740); Radobyčice (620122); Přestavlky u Dnešic (626813); Přeštice (735256); Skočice u Přeštic (748323); Žerovice (796638); Kucíny (735931); Příchovice u Přeštic (735949); Zálesí u Příchovic (735965); Radkovice u Příchovic (735957); Háje u Vodokrt (784371); Knihy (784389); Libákovice (745081); Osek u Vodokrt (784397); Plevňov (745090); Řenče (745103); Vodokrty (784401); Seč u Blovic (746436); Horušany (751596); Soběkury (751600); Střížovice u Plzně (758124); Štěnovice (763349); Nebílovský Borek (624047); Štěnovický Borek (624055); Únětice u Blovic (774421); Útušice (775665); Vlčtejn (783919); Vstiš (786985). | 19.3.2022 |
| Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657). | 11.3.2022–19.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Central Bohemian Region

Babice (600601), Brník (710148), Březí u Říčan (613886), Břežany II (614955), Bylany u Českého Brodu (653985), Černé Voděrady (620084), Černíky (620220), Český Brod (622737), Dobré Pole u Vitic (782785), Dobročovice (627313), Horoušany (644803), Chotýš (782807), Jevany (659312), Jirny (660922), Klokočná (666467), Konojedy (708097), Kostelec nad Černými lesy (670162), Krupá u Kostelce nad Černými Lesy (675229), Křenice u Prahy (675814), Kšely (782815), Květnice (747751), Liblice u Českého Brodu (622826), Limuzy (767158), Louňovice (687359), Mukařov u Říčan (700321), Myšlín (697559), Nová Ves II (741434), Pacov u Říčan (717207), Prusice (708127), Přehvozdí (771376), Přistoupim (736279), Rostoklaty (741442), Říčany u Prahy (745456), Říčany-Radošovice (745511), Sibřina (747769), Sluštice (750808), Srbín (752967), Strašín u Říčan (756237), Struhařov u Mnichovic (757080), Stupice (747785), Svatbín (675237), Světice u Říčan (760391), Svojetice (761176), Štolmíř (622818), Tehov u Říčan (765309), Tehovec (765317), Tismice (767174), Tlustovousy (771414), Třebohostice u Škvorce (762741), Tuchoraz (771384), Tuklaty (771422), Úvaly u Prahy (775738), Vitice (782831), Vrátkov (767182), Všestary u Říčan (787396), Vyšehořovice (788503), Vyžlovka (789046), Zlatá (793019), Zvánovice (793795), Žernovka (700339).

12.3.2022

Doubek (631035), Doubravčice (631205), Hradešín (736287), Kozojedy u Kostelce nad Černými Lesy (671886), Masojedy (631213), Mrzky (767166), Přišimasy (736295), Škvorec (762733), Štíhlice (631221).

4.3.2022–12.3.2022

Plzeň Region:

Borovy (607941); Čižice (624039); Černotín u Dnešic (626775); Dnešice (626783); Dobřany (627615); Šlovice u Plzně (762831); Vodní Újezd (627623); Dolce (644820); Drahkov (631582); Horšice (644838); Újezd u Horšic (644854); Chlum u Blovic (651516); Chlumčany u Přeštic (651737); Chouzovy (654949); Chválenice (654957); Želčany (654965); Chocenický Újezd (652016); Kbelnice u Letin (680583); Letiny (680605); Losiná u Plzně (686841); Dlouhá Louka u Lužan (689173); Lužany u Přeštic (689181); Zelené (689203); Nebílovy (704075); Netunice (704083); Nezbavětice (763136); Nezdice nad Úhlavou (607959); Nová Ves u Plzně (705551); Oplot (626805); Černice (620106); Lhota u Dobřan (680940); Litice u Plzně (722740); Radobyčice (620122); Přestavlky u Dnešic (626813); Přeštice (735256); Skočice u Přeštic (748323); Žerovice (796638); Kucíny (735931); Příchovice u Přeštic (735949); Zálesí u Příchovic (735965); Radkovice u Příchovic (735957); Háje u Vodokrt (784371); Knihy (784389); Libákovice (745081); Osek u Vodokrt (784397); Plevňov (745090); Řenče (745103); Vodokrty (784401); Seč u Blovic (746436); Horušany (751596); Soběkury (751600); Střížovice u Plzně (758124); Štěnovice (763349); Nebílovský Borek (624047); Štěnovický Borek (624055); Únětice u Blovic (774421); Útušice (775665); Vlčtejn (783919); Vstiš (786985).

19.3.2022

Dolní Lukavice (629685); Krasavce (629707); Lišice u Dolní Lukavice (629715); Snopoušovy (629723); Horní Lukavice (629693); Předenice (704091); Robčice u Štěnovic (775657).

11.3.2022–19.3.2022

Medlemsstat: Danmark

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The parts of Holbæk, Sorø, and Ringsted municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates coordinates
  N 55,5166; E 11,6902 | 16.3.2022 |
| The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates
  N 55,5166; E 11,6902 | 7.3.2022–16.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The parts of Holbæk, Sorø, and Ringsted municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates coordinates

N 55,5166; E 11,6902

16.3.2022

The parts of Holbæk, Sorø and Ringsted municipalities that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates

N 55,5166; E 11,6902

7.3.2022–16.3.2022

Medlemsstat: Tyskland

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| Landkreis Rostock







  — | Gemeinde Jürgenshagen mit dem Ortsteil Jürgenshagen |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Rostock

—

Gemeinde Jürgenshagen mit dem Ortsteil Jürgenshagen

| — | Gemeinde Klein Belitz mit den Ortsteilen und Orten: Krugland, Groß Belitz, Boldenstorf und Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klein Belitz mit den Ortsteilen und Orten: Krugland, Groß Belitz, Boldenstorf und Neukirchen

| — | Stadt Bad Doberan mit den Ortsteilen und Ortschaften: Bad Doberan, Walkenhagen und Althof |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Doberan mit den Ortsteilen und Ortschaften: Bad Doberan, Walkenhagen und Althof

| — | Gemeinde Admannshagen-Bargeshagen mit den Ortsteilen: Rabenhorst, Admannshagen und Bargeshagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Admannshagen-Bargeshagen mit den Ortsteilen: Rabenhorst, Admannshagen und Bargeshagen

| — | Gemeinde Bartenshagen-Parkentin mit den Ortsteilen und Orten: Hütten, Neuhof, Parkentin, Bartenshagen und Bollbrücke |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bartenshagen-Parkentin mit den Ortsteilen und Orten: Hütten, Neuhof, Parkentin, Bartenshagen und Bollbrücke

| — | Gemeinde Hohenfelde mit den Ortsteilen: Hohenfelde, Neu Hohenfelde und Ivendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfelde mit den Ortsteilen: Hohenfelde, Neu Hohenfelde und Ivendorf

| — | Gemeinde Reddelich mit dem Ortsteil Reddelich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reddelich mit dem Ortsteil Reddelich

| — | Gemeinde Retschow mit den Ortsteilen und Orten: Glashagen, Stülow, Fulgenkoppel, Retschow - Waldsiedlung und Retschow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Retschow mit den Ortsteilen und Orten: Glashagen, Stülow, Fulgenkoppel, Retschow - Waldsiedlung und Retschow

| — | Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Groß Bölkow, Bölkow, Bölkow-Ausbau, Püschow, Lüningshagen, Rederank, Konow, Hastorf, Miekenhagen, Hohen Luckow, Hohen Luckow-Ausbau, Satow, Radegast, Gerdshagen, Horst und Matersen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Satow mit den Ortsteilen und Orten: Groß Bölkow, Bölkow, Bölkow-Ausbau, Püschow, Lüningshagen, Rederank, Konow, Hastorf, Miekenhagen, Hohen Luckow, Hohen Luckow-Ausbau, Satow, Radegast, Gerdshagen, Horst und Matersen

| — | Gemeinde Benitz mit den Ortsteilen und Orten: Brookhusen und Brookhusen-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Benitz mit den Ortsteilen und Orten: Brookhusen und Brookhusen-Ausbau

| — | Gemeinde Bröbberow mit den Ortsteilen: Bröbberow, Groß Grenz und Klein Grenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bröbberow mit den Ortsteilen: Bröbberow, Groß Grenz und Klein Grenz

| — | Gemeinde Schwaan mit dem OrtsteilDorf Tatschow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwaan mit dem OrtsteilDorf Tatschow

| — | Stadt Kröpelin mit den Ortsteilen und Orten: Schmadebeck, Brusow, Einhusen, Groß Siennen, Klein Siemen, und Altenhagen –Ausbau |
| --- | --- |

—

Stadt Kröpelin mit den Ortsteilen und Orten: Schmadebeck, Brusow, Einhusen, Groß Siennen, Klein Siemen, und Altenhagen –Ausbau

| — | Amt Warnow-West: |
| --- | --- |

—

Amt Warnow-West:

| — | Gemeinde Kritzmow mit den Ortsteilen und Orten: Kritzmow, Klein Stove, Klein Schwaß, Groß Schwaß und Wilsen-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzmow mit den Ortsteilen und Orten: Kritzmow, Klein Stove, Klein Schwaß, Groß Schwaß und Wilsen-Ausbau

| — | Gemeinde Lambrechtshagen mit den Ortsteilen: Lambrechtshagen, Sievershagen, Allershagen, Vorweden und Mönkweden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lambrechtshagen mit den Ortsteilen: Lambrechtshagen, Sievershagen, Allershagen, Vorweden und Mönkweden

| — | Gemeinde Papendorf mit den Ortsteilen: Groß Stove und Niendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Papendorf mit den Ortsteilen: Groß Stove und Niendorf

| — | Gemeinde Pölchow mit den Ortsteilen: Pölchow und Wahrstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pölchow mit den Ortsteilen: Pölchow und Wahrstorf

| — | Gemeinde Stäbelow mit den Ortsteilen: Stäbelow, Wilsen und Parkentin-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stäbelow mit den Ortsteilen: Stäbelow, Wilsen und Parkentin-Ausbau

| — | Gemeinde Ziesendorf mit den Ortsteilen und Orten: Ziesendorf, Buchholz, Nienhusen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziesendorf mit den Ortsteilen und Orten: Ziesendorf, Buchholz, Nienhusen,

Fahrenholz und Buchholz Heide.

5.2.2022–7.3.2022

Hanse- und Universitätsstadt Rostock

betroffene Stadtteile: Reutershagen, Gartenstadt, Südstadt, Stadtweide, Biestow; begrenzt durch die Stadtgrenze im Süden und Westen sowie im Norden durch die Hamburger Straße bis zum Schutower Kreuz und im Osten durch den Barnstorfer Ring (B 103), Edelweißweg, Kuphalstraße, Asternweg, Am Waldessaum, Rennbahnallee, Tiergartenallee, Satower Straße, Südring und Nobelstraße

5.2.2022–7.3.2022

NIEDERSACHSEN

Landkreis Ammerland

Ausgangspunkt ist die Kreisgrenze beim Wasserzug am Wittenbergsdamm. Dem Wasserzug am Wittenbergsdamm folgend bis zur Hafenstraße. Der Hafenstraße in östlicher Richtung folgend übergehend in die Straße Langendamm übergehend in die Straße Am Düker. Der Straße Am Düker bis zur Kreisgrenze folgend. Entlang der Kreisgrenze zurück zum Ausgangspunkt Kreisgrenze beim Wasserzug am Wittenbergsdamm.

22.3.2022

Landkreis Celle

Das Gebiet erstreckt sich im Südwesten beginnend ab Schnittpunkt der Gemarkungsgrenze Wathlingen mit der Kreisgrenze der Gemarkungsgrenze nördlich folgend bis zur L 311. Dieser nördlich über die B 214, "Okamp", "Parkstraße", L 311, "Alter Postweg", "Appelweg", "Lageweg" bis zum Wienhäuser Mühlenkanal folgen. Auf diesem weiter in nördlicher Richtung bis zum Bockmarschweg und dann auf der L 311 bis zum "Alten Postweg" in Lachendorf folgen. Diesem bis zur Gemarkungsgrenze Ahnsbeck folgen und auf ihr weiter bis zur L 284. Von dort weiter westlich über die "Stettiner Straße", "Herbert-Bangemann-Straße", "Beedenbostler Straße", "Hühnerkamp", "Rhienende", "Beckstraße" bis zur Gemarkungsgrenze Bunkenburg. Dieser östlich folgen über die Gemarkungsgrenzen Hohnhorst, Wohlenrode, Grebshorn bis zur Kreisgrenze und auf dieser westlich weiter bis zum Ausgangspunkt.

26.2.2022

Landkreis Celle

Das Gebiet erstreckt sich im Südwesten beginnend ab Schnittpunkt K 51 mit der Kreisgrenze der K 51 folgend in nördlicher Richtung bis Abzweigung "Bahnhofstraße", dieser entlang bis zur K 52. Der K 52 nördlich 50 m folgen und dann rechts -zwischen Hausnummer 5 und 7- abbiegen in einen Feldweg und bis zur Einmündung K 50 folgen. Der K 50 und dann über "Maschweg", K 48, "Neuhaus" bis zur Kreisgrenze folgen. An dieser südlich entlang bis zum Ausgangspunkt.

18.2.2022–26.2.2022

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Lindern von der Kreisgrenze zum Landkreis Emsland der Marka und im Weiteren dem Auener Graben südlich folgend bis zum Grenzgraben Wachtung-Liener, dem Wasserverlauf südwestlich folgend bis zur Kreisgrenze und dieser nördlich folgend bis zum Ausgangspunkt.

14.3.2022

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Emstek von der Kreisgrenze zum Landkreis Oldenburg der Bundesstraße 213 westlich folgend bis Kellerhöher Straße, entlang dieser bis Bether Tannen, dieser in westliche Richtung bis Kanalweg folgend, entlang diesem in nördliche Richtung bis Heidegrund, entlang diesem bis Heideweg, diesem südlich folgend bis zum Verbindungsweg zum Roggenkamp, diesem und Roggenkamp westlich folgend bis Garreler Weg, diesem südlich folgend bis Käseweg und entlang diesem in nordwestliche Richtung bis zur Waldgrenze. Dieser südwestlich in direkter Linie zur Friesoyther Straße folgend, entlang dieser in nordwestliche Richtung bis zur Gemeindegrenze Cloppenburg/ Garrel, dieser westlich folgend und über die Gemeindegrenze Garrel/ Molbergen bis Varrelbuscher Straße, dieser westlich folgend bis Resthauser Graben, dem Wasserverlauf westlich folgend bis Hüttekamp und diesem nordöstlich und an der Gabelung westlich folgend bis Petersfelder Weg. Entlang diesem in nördliche Richtung bis Neumühlen, dieser entlang der Waldgrenze westlich folgend, die Ferienhaussiedlung nördlich passierend, bis Große Tredde, dieser südlich folgend bis Neumühler Weg, diesem westlich folgend bis Kleine Tredde und dieser westlich folgend bis Wöstenweg. Entlang diesem in nördliche Richtung und an der Gabelung weiter in nordöstliche und sodann parallel zum Wöstenschloot nördliche Richtung bis zur Gemeindegrenze Friesoythe/ Molbergen. Dieser in westliche Richtung folgend bis Dwergter Straße, entlang dieser in nördliche Richtung bis Bernhardsweg, entlang diesem bis Thülsfelder Straße, dieser westlich folgend bis Dorfstraße, dieser nördlich folgend und im weiteren Am Augustendorfer Weg bis Markhauser Weg, entlang diesem in westliche Richtung bis Igelriede, dem Wasserverlauf nördlich folgend und entlang dem Waldrand in westliche Richtung bis Morgenlandstraße, entlang dieser bis Markhauser Moorgraben, dem Wasserverlauf nördlich folgend, entlang der Waldgrenze und sodann dieser nordöstlich und nordwestlich folgend bis Vorderthüler Straße. Dieser nordöstlich durch den Wald folgend und im weiteren über Am Horstberg bis Bundesstraße 72, dieser nördlich folgend bis Ziegeldamm, entlang diesem bis Ziegelmoor, entlang dieser bis Friesoyther Straße, dieser östlich folgend bis Kündelstraße, dieser nördlich und an der Gabelung weiter östlich folgend bis Elsene Graben/ Böseler Kanal, dem Wasserverlauf nördlich folgend, den Steinbergsweg passierend, bis zur nordöstlich abgehenden Baumreihe, dieser folgend bis zum Steinbergsweg, diesem südöstlich folgend bis Overlaher Straße, entlang dieser in nordöstliche Richtung bis zum östlich abgehenden Wirtschaftsweg zum Overlaher Graben, diesem folgend zum Overlaher Graben, dem Wasserverlauf nördlich folgend bis Lager Schloot, dem Wasserverlauf östlich und sodann nördlich folgend bis zur Kreisgrenze zum Landkreis Ammerland, dieser östlich folgend und über die Kreisgrenze zum Landkreis Oldenburg bis zum Ausgangspunkt.

22.3.2022

Landkreis Cloppenburg

In der Gemeinde Garrel an der Kreuzung Fasanenweg/ Beverbrucher Damm dem Beverbrucher Damm in südlicher Richtung bis zum Kreisverkehr folgend, der Großenkneter Straße westlich bis Vehne folgend, dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis Tweeler Straße, dieser in nordwestlicher Richtung bis zum dritten Verbindungsweg zur Kellerhöher Straße (Dachsweg) folgend, diesem in westlicher Richtung bis Kellerhöher Straße folgend und dieser in südlicher Richtung bis Schlichtenmoor/ Fuchsweg folgend, diesem in westlicher Richtung bis Schlichtenmoor folgend, diesem nördlich bis Allensteiner Straße/ Roslaes Höhe folgend, dieser erst in westlicher und dann in nördlicher Richtung bis Breslauer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bunzlauer Straße folgend, dieser nördlich bis zur Danziger Straße folgend, dort in westlicher Richtung dem Verbindungsweg zur Görlitzer Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Tannenkampstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Beverbrucher Straße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Cloppenburger Straße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis An der Höhe folgend, dieser in westlicher Richtung bis Bahnhofstraße folgend, dieser in nördlicher Richtung bis Raiffeisenstraße folgend, dieser in westlicher Richtung bis Adolf-Kolping-Straße folgend, dieser nördlich bis Petersfelder Straße folgend, dieser und im Weiteren Thüler Straße in westlicher Richtung bis Bergaue folgend, dem Wasserverlauf in nördlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in östlicher Richtung bis Lindenweg/ Grüner Weg folgend, diesem in nördlicher Richtung bis zum Verbindungsgraben zum Birkenmoor folgend, dem Wasserverlauf bis Birkenmoor folgend, diesem in nördlicher Richtung bis (Am) Birkenmoor folgend, diesem in östlicher Richtung bis Baumstraße folgend, dieser in südlicher Richtung bis Eichkamp folgend, diesem in östlicher Richtung bis Am Streek folgend, diesem in nördlicher Richtung bis Moorstraße folgend, dieser in erst nordöstlicher und dann in nördlicher Richtung bis zum Waldstück und dort dem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze Gemeinde Garrel/ Gemeinde Bösel folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zum ersten Verbindungsgraben zur Barkentange folgend, diesem in südlicher Richtung bis zur Barkentange folgend, dieser und dem anschließenden Feldweg parallel zum Nikolausdorf Wasserzug zunächst in nordöstlicher und im weiteren Verlauf in südöstlicher Richtung, nach dem Wald ausschließlich dem der Barkentange anschließenden Feldweg in südöstlicher Richtung bis zur Oldenburger Straße folgend, dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze Landkreis Cloppenburg/ Landkreis Oldenburg folgend, dieser in südlicher Richtung bis Krumme Riede folgend, diesem Wasserverlauf in südlicher Richtung bis zum Fasanenweg folgend, entlang diesem in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt.

14.3.2022–22.3.2022

Landkreis Emsland

Kreisgrenze Cloppenburg / Vinnen – Vinner Straße – Wachtumer Straße – Riehen – Up`n Sande – Vinner Straße – Cors Kamp – Lahner Straße – Am Alten Lager – Ahmsener Straße – Ostlähdener Straße – Hüvener Straße – Hüvener Mühle – Lähdener Straße – Alte Ch – Lahner Straße – Sögeler Straße – Raiffeisenstraße – Gartenstraße – Ahornstraße – Kienmoorweg – Verbindungsweg – Grenzgraben Eisten-Hüven – Nordradde – Berßener Straße – Staverner Straße – Am Egels – Verbindungsweg – Gut Sprakel – Verbindungsweg – L 53 – Wahner Straße – Gutshofstraße – Verbindungsweg - Sandandpoelgraben I – Püngel – Fleiereigraben II – Börger Graben – Börger Mittelgraben – Binnewegesmoor – Fasanenstraße – Börgerstraße – Höge – Verbindungsweg – Großer Schloot – Surwolder Straße – Neubörger Straße – Feldstraße – Verbindungsweg – Kreuzallee – Bergstraße – Tongru-benweg – Verbindungsweg – Im Timpen – Esterweger Straße – Surwolder Straße – Herrenweg – Lattensberg – Heidbrücker Straße – An den Zuschlägen – Oheweg – Ohe – Loruper Beeke – Hilkenbrooker Straße – Dosenweg – Gehlenberger Straße – Loruper Straße – Rittveengraben – Verbindungsweg – Kreisgrenze

14.3.2022

Landkreis Emsland

Im Süden beginnend Ostenwalder Straße westlich Dorfanger – Verbindungsweg Dorfanger-Holzweg – Holzweg – Verbindungsweg Holzweg – Ostenwalder Straße – Gut Horst – Radweg Raddesee Sögel – Marientaler Straße – Spahner Straße – Verbindungsweg – Friesenweg – Spahner Weg – Zum Windberg – Verbindungsweg – Werpeloher Grenzgraben – Schnüggenweg – Nordkampstraße – Hauptstraße/L 51 – Sögeler Straße – Verbindungsweg – Börger-Spahner Grenzgraben – Bachlauf Ohe nördlich – Haßmoorschloot – Tichelpläcke – Werlter Straße – Loruper Straße – Harrenstätter Straße – Unfriedstraße – Schlosser Straße – Hammerstraße – Bahnhofstraße – Hobelstraße – Bernhard-Krone-Straße – Kasernenstraße – Hauptstraße – Sögeler Straße – Ostenwalder Straße

6.3.2022–14.3.2022

Landkreis Gifhorn

Von der Kreisgrenze bei Ummern bis zur Wiehe und an der Wiehe entlang bis zur Straße Zum Schmarloh.

Über die Zum Schmarloh bis zur L 284. Links auf die L 284 durch Ummern bis auf die B4.

Über die B 4 bis zur Krümme und rechts auf den Krümmeweg. Über Krümmeweg, Im Achtertor bis über die Dorfstr. in Neubokel. Durch Neubokel auf die B 188. Rechts auf die B 188 bis Brenneckenbrück/Allerkanal.

Links am Allerkanal entlang bis zum Viehmoorgraben. Rechts auf den Viehmoorgraben bis zu den Bahngleisen. Rechts auf die Bahngleise in Richtung Leiferde bis zur L 320. Rechts auf die L 320 (Volkser Str.). Geradeaus über den Kreisel in Richtung Volkse.

Durch Volkse auf dem Rietzer Weg bis zur Kreisgrenze. An der Kreisgrenze entlang bis zur 214.

26.2.2022

Landkreis Gifhorn

Im Norden von der Kreisgrenze bis zur Moorstr. rechts auf die Moorstr, die L 283 querend bis zum Bäckerweg.

Rechts in den Bäckerweg bis zur Bahnhofstr. Über die Bahnhofstr. auf die L 283. Von der L 283 rechts auf den Meinerser Weg bis zur B 188.

Dann rechts auf die B 188. Dort geradeaus über den Kreisel hinweg. Nach dem Kreisel rechts auf die L 299. Von der L 299 links in Richtung Päse. Durch Päse hindurch in Richtung Höfen.

Von Höfen bis zur Kreisgrenze und dann an der Kreisgrenze entlang bis zur B 214.

18.2.2022–26.2.2022

Region Hannover

Ortsteile Uetze und Eltze der Gemeinde Uetze ohne das Gebiet westlich der Straße zwischen Krätze und Katensen.

26.2.2022

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt ist der Schnittpunkt Kreisgrenze Landkreis Oldenburg/ Landkreis Ammerland und die K 141 (Ammerländer Straße) am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt ist der Schnittpunkt Kreisgrenze Landkreis Oldenburg/ Landkreis Ammerland und die K 141 (Ammerländer Straße) am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg

| — | Von dort der K 141 durch Achternmeer & Westerholt nach Oberlethe folgen |
| --- | --- |

—

Von dort der K 141 durch Achternmeer & Westerholt nach Oberlethe folgen

| — | In Oberlethe über Tungeler Damm – übergehend in Böseler Straße – bis Abbiegung Wassermühlenweg |
| --- | --- |

—

In Oberlethe über Tungeler Damm – übergehend in Böseler Straße – bis Abbiegung Wassermühlenweg

| — | Den Wassermühlenweg folgend über die Lethe auf Litteler Straße (L 847) |
| --- | --- |

—

Den Wassermühlenweg folgend über die Lethe auf Litteler Straße (L 847)

| — | L 847 Richtung Littel bis Einmündung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 Richtung Littel bis Einmündung Fladderstraße

| — | Weiter über Fladderstraße / Grüner Weg / Oldenburger Straße (L 870) / Wikinger Straße (K 242) auf Autobahn A 29 - Anschlussstelle Wardenburg |
| --- | --- |

—

Weiter über Fladderstraße / Grüner Weg / Oldenburger Straße (L 870) / Wikinger Straße (K 242) auf Autobahn A 29 - Anschlussstelle Wardenburg

| — | Der A 29 Richtung Ahlhorn bis Lammerweg folgen |
| --- | --- |

—

Der A 29 Richtung Ahlhorn bis Lammerweg folgen

| — | Von Dort über Lammerweg / Am Schmeel / Petersburg / Voßbergweg / Zum Döhler Wehe bis Einmündung Straße Schmehl in Döhlen |
| --- | --- |

—

Von Dort über Lammerweg / Am Schmeel / Petersburg / Voßbergweg / Zum Döhler Wehe bis Einmündung Straße Schmehl in Döhlen

| — | Anschließend weiter über Schmehl / Krumlander Straße / Hasselbusch auf die Straße „Im Dorf“ (L 871) |
| --- | --- |

—

Anschließend weiter über Schmehl / Krumlander Straße / Hasselbusch auf die Straße „Im Dorf“ (L 871)

| — | Der L 871 Richtung Großenkneten folgend zur Bahntrasse |
| --- | --- |

—

Der L 871 Richtung Großenkneten folgend zur Bahntrasse

| — | Weiter der Bahntrasse Richtung Osnabrück bis Sager Esch/ Hauptstraße (L 871) in Großenkneten |
| --- | --- |

—

Weiter der Bahntrasse Richtung Osnabrück bis Sager Esch/ Hauptstraße (L 871) in Großenkneten

| — | Von dort der L 871 nach Sage; Sager Straße/ Oldenburger Straße (L 870) folgend bis Abbiegung Feldmühlenweg in Ahlhorn |
| --- | --- |

—

Von dort der L 871 nach Sage; Sager Straße/ Oldenburger Straße (L 870) folgend bis Abbiegung Feldmühlenweg in Ahlhorn

| — | Weiter über Feldmühlenweg / Lether Schulweg auf Cloppenburger Straße |
| --- | --- |

—

Weiter über Feldmühlenweg / Lether Schulweg auf Cloppenburger Straße

| — | Anschließend der Cloppenburger Straße westlich folgen zur Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg |
| --- | --- |

—

Anschließend der Cloppenburger Straße westlich folgen zur Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg

| — | Abschließend der Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg im Uhrzeigersinn zum Ausgangspunkt am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg |
| --- | --- |

—

Abschließend der Kreisgrenze Landkreis Oldenburg / Landkreis Cloppenburg im Uhrzeigersinn zum Ausgangspunkt am Küstenkanal in der Gemeinde Wardenburg

22.3.2022

Landkreis Peine

Betroffen sind die Ortschaften Eickenrode und Plockhorst in der Gemeinde Edemissen.

Ab der Kreisgrenze im Osten zum LK Gifhorn auf der B 214 bis zur Straße „Am Haferkamp“ folgen. Der Straße „Am Haferkamp“ bis zum Ortsrand Eickenrode folgen. Entlang des östlichen und südlichen Ortsrandes von Eickenrode bis zum Schnittpunkt mit der dort verlaufenden Hochspannungsleitung. Dieser bis zum nördlich gelegenen Kiesteich folgen. Westlich entlang des Kiesteichs bis zur Dorfstr. Westlich bis zum Ortsrand von Plockhorst folgen. Entlang des östlichen, südlichen und westlichen Ortsrandes von Plockhorst bis zur Kreisstr. 10. Dieser folgen bis zum Eltzer Plockhorster Grenzgraben. Entlang des Grabens nach Norden bis zur Kreuzung mit der Bahnlinie. Östlich entlang der Bahnlinie bis zur Höhe des Grundstücks des Klärwerks. An der östlichen Grundstücksgrenze des Klärwerks in Verlängerung etwa 100 m nördlich bis zur Kreisgrenze zur Region Hannover folgen.

26.2.2022

NORDRHEIN-WESTFALEN

Ennepe-Rhur-Kreis

Die Überwachungszone beinhaltet die Gebiete des Ennepe-Ruhr-Kreises, die in einem 10 km-Radius um die GPS-Koordinaten lat="51.4987315490"; lon="7.4097860146" liegen und umfasst somit ein Areal, das sich von der nördlichen Kreisgrenze nach Süden über Bereiche der Städte Witten und Herdecke erstreckt.

2.3.2022

Kreis Recklinghausen

Beginnend an der Stadtgrenze Herne der Holthauser Straße in nördliche Richtung folgend bis zur Kreuzung Westring. Dem Westring nach Nordwesten folgend bis zur Victorstraße. Anschließend der Victorstraße nach Osten folgend bis zur Wartburgstraße. Der Wartburgstraße nach Norden folgend bis zur Langen Straße. Der Langen Straße nach Osten folgend bis zur Friedrichstraße. Der Friedrichstaße in östliche Richtung folgend und weiter auf Ickerner Straße in nordöstliche Richtung bis zur Unterführung der A2. Anschließend der A2 in Richtung Südosten folgend bis zur Stadtgrenze Dortmund. Der Stadtgrenze zu Dortmund in Richtung Süden folgend bis zur Stadtgrenze Bochum. Der Stadtgrenze Bochum in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Stadtgrenze Herne. Anschließend der Stadtgrenze Herne nach Norden folgend bis zum Ausgangspunkt Höhe Holthauser Straße.

2.3.2022

Kreis Unna

Lünen-Brambauer Schnittpunkt Kreisgrenze / Zechenstraße Richtung Osten bis „Brechtener Straße“, Richtung Süden bis Hochspannungsleitung unterhalb der Straße „In den Hülsen“, Richtung Osten bis zur westlichen „Oetringhauser Straße“, Richtung Westen bis Schnittpunkt Kreisgrenze

2.3.2022

Markischer Kreis

Östlich der Ortschaft Radevormwald-Jägershaus in südlicher Richtung der Kreisgrenze folgend bis zum Erreichen der Straße von Jägershaus in südlicher Richtung. Diese ca. 600 m in östlicher Richtung entlang bis zur nächsten Kreuzung, dann rechts durch die Ortschaft Grafweg bis zum Erreichen des Baches Hartmecke. Diesem Bach in nördlicher, dann östlicher Richtung folgend bis zur Ortslage Hartmecke. In Höhe der Hausnummer Hartmecke 4 rechts abbiegend. Dem Straßenverlauf ca. 300m folgend, dann links die Ennepe querend. Nach der Brücke rechts abbiegend auf die Straße nach Brenscheid. Dem Straßenverlauf bis Lingensiepen folgend. An der folgenden T-Kreuzung nach rechts abbiegend bis zum Ende der Straße, dann nach links abbiegend auf die Löhbacher Straße. Dieser bis zum Ende folgend, dann rechts der Hagener Str. folgend, bis diese die B229 unterquert. Dann der Remscheider Str. (B229 - L528) in östlicher Richtung ca. 2 km folgend. Anschließend links nach Sticht abbiegend. Vor Erreichen der Ortslage rechts abbiegend Richtung Lammecke. Ab Höhe des Hauses Sticht 3 dem Bachverlauf des Haweckessiepen folgend bis zum Erreichen der Ortschaft Lammecke. Ab Erreichen der Hausnummer Lammecke 1 dem Straßenverlauf Richtung Süden ca. 100 m folgend, dann rechts abzweigend auf die Straße nach Romberg. Dieser in südlicher Richtung folgend, die L528 bei der Ortschaft Im Höfken querend und weiter in südlicher Richtung über Blechen bis zum Straßenende. Dann rechts abbiegend und die Kerspe überquerend. Nach der Brücke links der K3 folgend bis Kierspe-Padberg. Padbergstr und Straße Höferhof entlang, dann rechts abbiegend in die Straße nach Kiersperhagen bis B237.Dort rechts abbiegend und für etwa 450m dem Straßenverlauf folgend. Dann links abbiegend und der Straße Kiersperhagen bis Lingese folgend. Ab Lingese erst dem Hotteschlaer Bach und dann der Lingese in Fließrichtung bis zum Erreichen der Kreisgrenze nördlich von Wernscheid folgend. Dann westlich an der Kreisgrenze entlang bis zum Queren der Straße von Benninghausen Richtung Wernscheid.

6.3.2022

Oberbergischer Kreis

Die Grenze der Überwachungszone beginnt an der Kreisgrenze Oberbergischer Kreis/Rheinisch-Bergischer Kreis auf der L412 auf Höhe der Wuppertalsperre und verläuft von dort in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzstraße in der Ortschaft Bergerhof über die Froweinstraße, über die Lohengrinstraße, weiter über die Nibelungenstraße, über die Espertstraße, die Karl-Goerdeler-Straße, die Siepenstraße, über die Straße Am Krankenhaus weiter über den Höhweg Richtung B229. Die Grenze der Überwachungszone verläuft von dort aus weiter der B229 in östlicher Richtung folgend bis an die Abzweigung Poststraße. Von dort aus verläuft die Grenze Überwachungszone weiter über die Poststraße, die Blumenstraße, die Uelefe-Wuppertal-Straße überquerend, weiter über die Rosenstraße, die Mermbacher Straße auf die K9 nordöstlich in Richtung der Ortschaft Neuenhof. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone über die K10 Richtung Neuenhof und weiter über die Ortschaft Neuenhaus, Neuenhaus einschließend, durch die Ortschaft Im Busch, weiter über die Ortschaften Finkensiepen und Oberschmittensiepen Richtung Köttershaus, Köttershaus einschließend bis zur Kreisgrenze Oberbergischer/Märkischer Kreis. Von dort verläuft die Grenze der Überwachungszone im Oberbergischen Kreis entlang der Kreisgrenze Oberbergischer/Märkischer Kreis in südlicher Richtung bis Marienheide, nördlich der Lingesetalsperre, auf der Straße zwischen der Ortschaft Benninghausen (Märkischer Kreis) und der Ortschaft Lambach (Oberbergischer Kreis). Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone auf der Straße Lambach über die Ortschaft Wernscheid bis zur L97/Talsperrenstraße. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der L97 westlich in Richtung Marienheide folgend, bis zum Abzweig Lindenweg und weiter dem Lindenweg in südöstlicher Richtung folgend über die Höfeler Landstraße/L97. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone auf der L 97 und dann weiter über die Klosterstraße in westlicher Richtung über An den Leyen, die Griemeringhauser Straße, die Singernstraße und die Klosterstraße überquerend weiter über den Räuberweg, über die Brucher Straße südöstlich Richtung Brucherstausee über Eberg, bis zur B256/Gummersbacher Straße und weiter dieser folgend in westlicher Richtung, Richtung Marienheide Zentrum, über die Hauptstraße bis zur Abzweigung Reppinghauser Straße. Die Grenze der Überwachungszone verläuft weiter über die Reppinghauser Straße Richtung Späinghausen. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter über die Schöneborner Straße Richtung Schöneborn, Schöneborn ausschließend, weiter über die Straße Im Kämpchen bis zur Gimborner Straße und weiter der Gimborner Straße in südöstlicher Richtung Kotthausen folgend bis zur Abzweigung Zum Höltchen über Unter der Stube über An der Waar in südwestlicher Richtung über die Straße Hennenckenbruch bis zur Kreuzung Windhagener Straße/ Westtangente/B256. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter der L 306/Windhagener Straße südwestlich Richtung Herreshagen folgend, weiter durch Herreshagen über die L 306/Windhagener Straße bis Wegescheid. Weiter über die L306/Wervershoofer Straße in Richtung Niedergelbe. Die Grenze der Überwachungszone verläuft weiter über die L306/Gelpestraße über Nochen, Peisel bis zur Kreuzung Alte Landstraße in Elbach und dieser westlich Richtung Flaberg folgend über die Lindlarer Straße, über den Forstweg bis zur L306/Gelpestraße. Die Grenze der Überwachungszone verläuft weiter der L306 in südlicher Richtung folgend bis Neuremscheid von dort über die Straße Papiermühle, dem Weg Richtung Remshagener Straße bis zu dieser folgend. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der K19/Remshagener Straße nördlich folgend, Remshagen ausschießend, Richtung Lindlar Zentrum. Von der K9/Wolfsschlade verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter über die K 21/Klauser Straße bis zur Abzweigung Dillensiefen. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone weiter der Straße Dillensiefen folgend bis zur Abzweigung der Verbindungstraße, die auf die Borromäusstraße führt und dieser Verbindungsstraße folgend bis zur Borromäusstraße. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der Borromäusstraße in nordwestlicher Richtung folgend über die Bismarckstraße, die Eichenhofstraße bis zur Kreuzung Alten Linde. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der Straße Alten Linde folgend über Am Sülzer Berg bis zur L 284. Von dort aus verläuft die Grenze der Überwachungszone der L 284 folgend südwestlich Richtung Linde bis zur Straße Breidenbach. Weiter verläuft die Grenze der Überwachungszone der Straße Breidenbach in nördlicher Richtung folgend über Unterbreidenbach, Mittelbreidenbach und Oberbreidenbach und weiter über die Straße Richtung Spich über Spich bis zur Abzweigung der Straße Zur Ommer und weiter der Straße Zur Ommer folgend durch die Ortschaft Rölenommer über die Verbindungsstraße Richtung der K 31 bis zur Kreisgrenze Oberbergischer Kreis/ /Rheinischbergischer Kreis. Von dort aus verläuft die Grenze Überwachungszone im Oberbergischen Kreis der Kreisgrenze in nördlicher Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt der Grenze der Überwachungszone.

6.3.2022

Oberbergischer Kreis

Die Grenze der Schutzzone startet an der Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen auf Höhe des Landeplatzes Wipperfürth –Neye und verläuft von dort in nördlicher Richtung der Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen folgend die Ortschaften Niederröttenscheid und Oberröttenscheid einschließend bis zur K 13 nordöstlich der Ortschaft Niederlangenberg. Von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der K13 folgend bis zur Abzweigung Richtung der Ortschaft Obernien. Die Grenze der Schutzzone verläuft weiter die K 13 verlassend in westlicher Richtung der Straße Richtung Obernien folgend. Westlich von Obernien verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der Straße in nördlicher Richtung folgend Richtung K30 nördlich der Ortschaft Forste. Weiter verläuft die Grenze der Schutzzone auf der K30 in südlicher Richtung die Ortschaft Forste ausschließend bis zur Ortschaft Kreuzberg der K30 weiterfolgend bis zu der Ortschaft Wasserfuhr. Von Wasserfuhr aus verläuft die Grenze der Schutzzone aus weiter der Straße Richtung der Ortschaft Dörpinghausen folgend, durch Dörpinghausen Richtung der Ortschaft Dahl folgend in südwestlicher Richtung bis zur Ortschaft Ibach. Von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone der Straße in östlicher Richtung Richtung der Ortschaft Klaswipper der Gummersbacher Straße folgend, diese verlassend der Straße nach Dohrgaul in südlicher Richtung über Niederklüppelberg folgend. In der Ortschaft Dohrgaul verläuft die Grenze der Schutzzone der K18 westlich Richtung Agathaberg folgend bis zur Abzweigung der Straße Richtung der Ortschaft Hahnenberg. Von Hahnenberg verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der Straße Richtung der Ortschaft Kahlscheuer folgend bis zur L 302. Der L302 folgend in südlicher Richtung bis zu der Abzweigung nördlich der Ortschaft Neeskotten. Von dort aus weiter Richtung Unterdierdorf der Straße Richtung Kremershof folgend, über Fähnrichstüttem bis zur L284 in Stüttem. Von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone weiter der L 284 in nördlicher Richtung folgend Richtung Grünewald bis zur Abzweigung der Straße nach Hermesberg. Dieser Straße folgend bis nach Thier. In Thier der Straße nördlich Richtung Fürden folgend bis zur L286. Dieser nördlich folgend bis zur Abzweigung Richtung Vorderschöneberg. Dieser Straße durch Vorderschöneberg folgend bis zur Abzweigung Richtung Klingsiepen. Dieser Straße bis südlich von Klingsiepen folgend, dann weiter der B506 in westlicher Richtung folgend bis zur Abzweigung Richtung Ritzenhaufe. Die Grenze der Schutzzone verläuft weiter durch die Ortschaft Ritzenhaufe weiter der Straße Richtung Kleppersfeld folgend, die Ortschaft Wüstemünte einschließend, bis auf die B237. Der B237 in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen von dort aus verläuft die Grenze der Schutzzone der Gemeindegrenze Wipperfürth/Hückeswagen folgend bis zum Ausgangspunkt des Schutzgebietes.

23.2.2022–6.3.2022

Rheinisch-Bergischer Kreis

Beginnend in der Stadt Wermelskirchen an der Kreisgrenze im Kreuzungspunkt der B51 mit der K22/Straße Buchholzen, der K22 in südlicher Richtung folgend bis sie auf die K12 stößt, dann der K12 Richtung Unterdurholzen folgend, in Unterdurholzen weiter mittig zwischen den Häusern Nr. 57 und 55 dem Straßenverlauf folgend über den in südlicher Richtung verlaufenden Feldweg bis zur Kreuzung mit der L101, dann in südwestlicher Richtung der L101 folgend bis zum Kreisverkehr in Habenichts, von dort weiter auf die L409 in südlicher Richtung über die Hauptstraße bis zur Mündung in die K14/Pilghauser Straße, von dort dem Straßenverlauf weiter folgend über den Ortsteil Hülsen Richtung Neuenhaus, dort der Straße Heidchen in südlicher Richtung folgend weiter über die Straße Mittelberg und die Straße Unterberg, in Unterberg dem Wanderweg Richtung „Große Dhünntalsperre“ in westlicher Richtung folgend bis zum Uferweg der „Großen Dhünntalsperre“, dann dem Uferweg am östlichen Ufer der „Großen Dhünntalsperre“ Richtung Süden weiterfolgend bis zur Staumauer zwischen „Vorsperre Große Dhünn“ und „Große Dhünntalsperre“, auf der Staumauer in das Gebiet der Gemeinde Kürten wechselnd, nach Verlassen der Staumauer dem Weg zunächst in östlicher dann in südlicher Richtung folgend bis zur Einmündung in die B506, dann der B506 in östlicher Richtung bis zur Einmündung in die Straße Morteln folgend und von dort weiter in südlicher Richtung bis zur Wermelskirchener Straße, auf dieser in südlicher Richtung folgend bis zur Wipperfürther Straße, auf dieser dann in westlicher Richtung bis zur K30/Olpener Straße, dieser südöstlich folgend bis zur Einmündung Höhenstraße, dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Einmündung in die Straße Forsten/Schultheismühle, der Straße Schultheismühle in südlicher Richtung folgend bis zum Abzweig der Straße Unterbersten, dieser zunächst in südöstlicher Richtung dann in südwestlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze des Oberbergischer Kreis, danach der Kreisgrenze folgend wieder in nördlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt.

6.3.2022

Stadt Bochum

Im Norden: die Stadtgrenzen Castrop-Rauxel und Herne entlang;

Im Westen: ausgehend von der Herner Stadtgrenze zur Wiescherstraße, von dort aus Richtung Frauenlobstraße und weiter auf die Dietrich-Benking-Straße; dieser dann bis zum Castroper Hellweg folgend bis dieser dann in den Sheffield-Ring übergeht, von dort aus auf die Wittener Straße abbiegend über die Schattbachstraße und anschließend den Hustadtring;

Im Süden: vom Hustadtring weiter bis dieser zu der Straße „Vor den Teichen“ führt, dann um den Klärteich / Oelbach herum bis zur Wittener Stadtgrenze;

Im Osten: der weiteren Wittener Stadtgrenze folgend bis hin zur Dortmunder Stadtgrenze.

2.3.2022

Stadt Dortmund

Im Osten begrenzt durch den Schnittpunkt der Stadtgrenze, B236, Verlauf der B236 nach Süden bis Flautweg, Flautweg bis Altenderner Straße, Altenderner Straße bis Hostedder Straße, Hostedder Straße bis Flughafenstraße, Flughafenstraße bis Brackeler Straße, Brackeler Straße bis Oesterstraße, Oesterstraße bis Holzwickeder Straße, Holzwickeder Straße bis Kleine Schwerter Straße, Kleine Schwerter Straße bis Berghofer Straße, Berghofer Straße bis Stadtgrenze, Verlauf der Stadtgrenze bis Syburger Straße, Syburger Straße bis Westhofener Straße, Westhofener Straße bis A1 Richtung Süden.

Im Süden begrenzt durch den Schnittpunkt der A1 bis zur Bahnlinie, die Bahnlinie entlang in westliche Richtung bis zum Schnittpunkt des Nordufers des Hengsteysees, Verlauf Nordufer Hengsteysee bis Niederhof.

Im Westen begrenzt durch den Schnittpunkt des Nordufers des Hengsteysees und den Verlauf der Stadtgrenze Richtung Norden bis zum Groppenbach.

Im Norden weiterer Verlauf auf der Stadtgrenze ab dem Groppenbach bis zur B236.

2.3.2022

Stadt Dortmund

Im Osten begrenzt durch den Schnittpunkt der Franziusstraße und der Westfalenstraße Richtung Süden, Westfalenstraße bis Sunderweg, Sunderweg bis Unionsstraße, Unionsstraße bis Rheinische Straße bis Lindemannstraße, Lindemannstraße bis Rheinlanddamm, Rheinlanddamm bis L684, L684 bis Strobelallee, Strobelallee bis Turnweg, Turnweg bis Schwimmweg, Schwimmweg bis Bolmker Weg, Bolmker Weg bis Stockumer Straße, Stockumer Straße bis Am Hombruchsfeld, Am Hombruchsfeld bis Kuntzestraße, Kuntzestraße bis Eschenstraße, Eschenstraße bis Harkortstraße, Harkortstraße bis Kieferstraße.

Im Süden begrenzt durch den Schnittpunkt Kieferstraße Grotenbachstraße, Grotenbachstraße bis Hegemanns Heide, Hegemanns Heide bis Persebecker Straße, Persebecker Straße bis Menglinghauser Straße, Menglinghauser Straße bis Schnittpunkt A45 nach Westen.

Im Westen begrenzt durch den Verlauf der A45 in nördliche Richtung bis zur Baroper Straße, Baroper Straße bis Stockumer Bruch, Stockumer Bruch bis Stadtgrenze, Verlauf der Stadtgrenze nach Norden bis Schnittpunkt Dorneystraße, Dorneystraße bis Kleybredde, Kleybredde bis Kleyer Weg, Kleyer Weg bis Borussiastraße, Borussiastraße bis Kesselborn, Kesselborn bis Martener Straße, Martener Straße bis Schnittpunkt Stichstraße Martener Straße (ggü. Vorstenstraße), Stichstraße Martener Straße nach Norden bis zur Bahnlinie.

Im Norden begrenzt durch den Verlauf der Bahnlinie ab Stichstraße Martener Straße bis Rahmer Straße, Rahmer Straße nach Osten verlaufend bis Huckarder Straße, Huckarder Straße bis Franziusstraße.

19.2.2022–2.3.2022

Stadt Herne

Beginnend an der Stadtgrenze Bochum ab Höhe Müllhauser Straße über die Wiescherstraße in nordwestliche Richtung, weiter dem Hölkeskampring folgend in nördliche Richtung bis Kreuzung Sodinger Straße. Der Sodinger Straße nach Osten folgend bis zur Kreuzung Mont-Cenis-Straße. Der Mont-Cenis-Straße nach Osten folgend bis zur Börsinghauser Straße. Der Börsinghauser Straße in nördliche Richtung folgend, weiter auf der Bladenhorster nach Norden bis zur Bruchstraße. Der Bruchstraße in nördliche Richtung folgend bis zur Stadtgrenze Castrop-Rauxel. Der Stadtgrenze Castrop-Rauxel folgend in südliche Richtung bis zur Stadtgrenze Bochum. Der Stadtgrenze Bochum zunächst in westliche Richtung, sodann in südliche Richtung und anschließend in nordwestliche Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt Höhe Müllhauser Straße.

2.3.2022

Stadt Remscheid

Die Anschlussüberwachungszone auf Remscheider Gebiet erstreckt sich westlich und nördlich der Kreisgrenze zum Oberbergischen Kreis, nördlich der Kreisgrenze zum Rheinisch-Bergischen Kreis, östlich der Straße Bergisch Born (B 51) und Borner Str. (B 51) sowie südlich der Straßen Dörpholz (L 412) und Dörperhöhe (L 412) bis zur Kräwinkler Brücke (L 412).

6.3.2022

Medlemsstat: Spanien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Those parts in the province of Segovia of the comarcas of Cantalejo, Cuéllar and Sepúlveda contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -3,949732022, lat 41,308075870. | 1.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of Condado de Huelva (La Palma del Condado) y Entorno de Doñana (Almonte) beyond the area described in the protection zone and contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017. | 13.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017. | 5.3.2022–13.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177 | 20.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177 | 12.3.2022–20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029 | 20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029 | 12.3.2022–20.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677 | 23.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677 | 15.3.2022–23.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092 | 20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092 | 12.3.2022–20.3.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944 | 4.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944 | 27.3.2022–4.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur) and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955 | 14.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955 | 6.4.2022–14.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270 | 25.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270 | 17.3.2022–25.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113 | 28.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113 | 20.4.2022–28.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866 | 9.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866 | 1.4.2022–9.4.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358 | 30.3.2022 |
| Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358 | 22.3.2022–30.3.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978 | 11.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978 | 3.5.2022–11.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Carmona, Cantillana and Sevilla contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long-5,7322995 lat 37,4194919 | 15.5.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919 | 7.5.2022–15.5.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911 | 13.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911 | 5.4.2022–13.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289 | 13.4.2022 |
| Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289 | 5.4.2022–13.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Osuna and Écija contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618 | 15.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618 | 7.4.2022–15.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna and in the province of Málaga of the comarca of Antequera contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386 | 15.4.2022 |
| Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386 | 7.4.2022–15.4.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Those parts in the province of Segovia of the comarcas of Cantalejo, Cuéllar and Sepúlveda contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -3,949732022, lat 41,308075870.

1.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of Condado de Huelva (La Palma del Condado) y Entorno de Doñana (Almonte) beyond the area described in the protection zone and contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017.

13.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,5990325, lat 37,4095017.

5.3.2022–13.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177

20.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuellar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5334409, lat 41,3517177

12.3.2022–20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029

20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6616736, lat 37,3749029

12.3.2022–20.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677

23.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7299643, lat 37,4175677

15.3.2022–23.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092

20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,7880779, lat 37,3735092

12.3.2022–20.3.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado), Almonte (Entorno de Doñana), Valverde del Camino (Andevalo Oriental) and Cartaya (Costa Occidental), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944

4.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of Condado de Huelva (La Palma del Condado) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6673369, lat 37,3714944

27.3.2022–4.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur) and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955

14.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (Campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9146003, lat 37,2439955

6.4.2022–14.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270

25.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7312900, lat 37,3890270

17.3.2022–25.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), and the province of Malaga of the comarca of Antequera, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113

28.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna (campiña/Sierra sur), contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,9364384, lat 37,2511113

20.4.2022–28.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores), Cantillana (Vega de Sevilla) and Sevilla (Delegación Provincial), contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866

9.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona (Los Arcores) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,7708966, lat 37,4234866

1.4.2022–9.4.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo, Valladolid, Santa Maria la Real de Nieva and Cuellar contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358

30.3.2022

Those parts in the province of Valladolid of the comarcas of Olmedo and Cuéllar contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,5320177, lat 41,3459358

22.3.2022–30.3.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978

11.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,694225, lat 37,4235978

3.5.2022–11.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Carmona, Cantillana and Sevilla contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long-5,7322995 lat 37,4194919

15.5.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Carmona contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long, -5,7322995 lat 37,4194919

7.5.2022–15.5.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911

13.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarca of La Palma del Condado contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6742835, lat 37,3738911

5.4.2022–13.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado, Almonte, Cartaya and Valverde del Camino contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289

13.4.2022

Those parts in the province of Huelva of the comarcas of La Palma del Condado and Almonte contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -6,6877604, lat 37,3635289

5.4.2022–13.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarcas of Osuna and Écija contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618

15.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -5,0032525, lat 37,2584618

7.4.2022–15.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna and in the province of Málaga of the comarca of Antequera contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386

15.4.2022

Those parts in the province of Sevilla of the comarca of Osuna contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on UTM 30, ETRS89 coordinates long -4,920941, lat 37,2274386

7.4.2022–15.4.2022

Medlemsstat: Frankrike

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| BAJONNETTE
  BERAUT
  BIVES
  BLAZIERT
  BRUGNENS
  CADEILHAN
  CASTELNAU-D'ARBIEU
  CASTELNAU-SUR-L'AUVIGNON
  CASTERA-LECTOUROIS
  CAUSSENS
  CERAN
  CONDOM (A l’est de D41 entre La Croix de Gensac et Mauhourat Et à l’est de D204, entre Mauhourat et Caussens)
  FLEURANCE
  GAVARRET-SUR-AULOUSTE
  GOUTZ
  L'ISLE-BOUZON
  LA ROMIEU
  LA SAUVETAT
  LAGARDE
  LALANNE
  LAMOTHE-GOAS
  LARROQUE-ENGALIN
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LECTOURE
  MAGNAS
  MARAVAT
  MARSOLAN
  MAS-D'AUVIGNON
  MIRAMONT-LATOUR
  MONTESTRUC-SUR-GERS
  PAUILHAC
  PIS
  PRECHAC
  PUYSEGUR
  REJAUMONT
  ROQUEFORT
  ROQUEPINE
  SAINT-BRES
  SAINT-CLAR
  SAINT-LEONARD
  SAINT-ORENS-POUY-PETIT
  SAINT-PUY
  SAINTE-CHRISTIE
  SAINTE-GEMME
  SAINTE-RADEGONDE
  TAYBOSC
  TERRAUBE
  URDENS | 28.2.2022 |
| AIGNAN
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BASCOUS
  BAZIAN
  BEAUMONT
  BELMONT
  BETOUS
  BEZOLLES
  CAILLAVET
  CASTELNAVET
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CAZAUX-D'ANGLES
  COULOUME-MONDEBAT
  COURRENSAN
  CRAVENCERES
  ESPAS
  ESTANG
  FOURCES
  GALIAX
  GONDRIN
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LADEVEZE-VILLE
  LAGARDERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAREE
  LARRESSINGLE
  LARROQUE-SUR-L'OSSE
  LASSERADE
  LAURAET
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  MARAMBAT
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MAUMUSSON LAGUIAN
  MAUPAS
  MONGUILHEM
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MORMES
  MOUCHAN
  MOUREDE
  NOULENS
  PANJAS
  PERCHEDE
  PLAISANCE
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  RAMOUZENS
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SABAZAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SEAILLES
  SION
  TIESTE-URAGNOUX
  TOUJOUSE
  TUDELLE
  VIELLA | 9.3.2022 |
| ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  BARCELONNE-DU-GERS
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D’ARMAGNAC
  CAZENEUVE
  CORNEILLAN
  DEMU
  EAUZE
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  GOUX
  IZOTGES
  LAGRAULET-DU-GERS
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MONCLAR
  MONTREAL
  NOGARO
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  PROJAN
  REANS
  RISCLE
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SEGOS
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC | 1.3.2022–9.3.2022 |
| CASTEX
  SARRAGUZAN
  MONTEGUT-ARROS | 19.3.2022 |
| Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41) |
| CHATEAUVIEUX
  ECUEILLE
  VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY est de la D22
  LUCAY-LE-MÂLE | 23.3.2022 |
| VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY ouest de la D22 | 15.3.2022–23.3.2022 |
| Département: Indre-et-Loire (37) |
| CERE-LA-RONDE
  CHEMILLE-SUR-INDROIS
  GENILLE (hors ZP)
  LE LIEGE
  ORBIGNY (hors ZP, ouest D11 et ouest D89) | 20.3.2022 |
| BEAUMONT-VILLAGE
  GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)
  ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11) | 12.3.2022–20.3.2022 |
| LOCHE-SUR-INDROIS est de la D11 et de la D760
  MONTRESOR
  ORBIGNY est D11 et est D89
  VILLELOIN-COULANGE
  VILLEDOMAIN | 23.3.2022 |
| NOUANS-LES-FONTAINES | 15.3.2022–23.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Angoumé
  Arengosse
  Artassenx
  Audon
  Bascons
  Bégaar
  Bélus
  Bénesse-lès-Dax
  Betbezer-d'Armagnac
  Bostens
  Bourriot-Bergonce
  Bretagne-de-Marsan
  Cagnotte
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Candresse
  Cauneille
  Créon-d'Armagnac
  Dax
  Escalans
  Estigarde
  Gaas
  Gabarret
  Gaillères
  Gouts
  Herré
  Heugas
  Hinx
  Josse
  Lacquy
  Lagrange
  Laluque
  Lesgor
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Retjons
  Magescq
  Mauvezin-d'Armagnac
  Mazerolles
  Mées
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Narrosse
  Oeyreluy
  Orist
  Ousse-Suzan
  Parleboscq
  Pey
  Peyrehorade
  Pontonx-sur-l'Adour
  Port-de-Lanne
  Pouydesseaux
  Rion-des-Landes
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-du-Gave
  Saint-Étienne-d'Orthe
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Jean-de-Marsacq
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Lon-les-Mines
  Saint-Martin-d'Oney
  Saint-Pandelon
  Saint-Paul-lès-Dax
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Vincent-de-Paul
  Saint-Vincent-de-Tyrosse
  Saubion
  Saubrigues
  Saugnac-et-Cambran
  Seyresse
  Siest
  Sorde-l'Abbaye
  Soustons
  Tartas
  Tercis-les-Bains
  Téthieu
  Tosse
  Villenave
  Ygos-Saint-Saturnin
  Yzosse | 10.3.2022 |
| Aire-sur-l'Adour
  Amou
  Arboucave
  Argelos
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Bahus-Soubiran
  Baigts
  Banos
  Bas-Mauco
  Bassercles
  Bastennes
  Bats
  Benquet
  Bergouey
  Beylongue
  Beyries
  Bonnegarde
  Bordères-et-Lamensans
  Bougue
  Bourdalat
  Brassempouy
  Buanes
  Carcarès-Sainte-Croix
  Carcen-Ponson
  Cassen
  Castaignos-Souslens
  Castandet
  Castelnau-Chalosse
  Castelnau-Tursan
  Castelner
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Caupenne
  Cazalis
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Clermont
  Coudures
  Doazit
  Donzacq
  Duhort-Bachen
  Dumes
  Estibeaux
  Eugénie-les-Bains
  Eyres-Moncube
  Fargues
  Le Frêche
  Gamarde-les-Bains
  Garrey
  Gaujacq
  Geaune
  Gibret
  Goos
  Gousse
  Grenade-sur-l'Adour
  Habas
  Hagetmau
  Hauriet
  Haut-Mauco
  Hontanx
  Horsarrieu
  Labastide-Chalosse
  Labastide-d'Armagnac
  Labatut
  Lacajunte
  Lacrabe
  Laglorieuse
  Lahosse
  Lamothe
  Larbey
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Laurède
  Lauret
  Louer
  Lourquen
  Lussagnet
  Mant
  Marpaps
  Mauries
  Maurrin
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Miramont-Sensacq
  Misson
  Momuy
  Monget
  Monségur
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Montgaillard
  Montsoué
  Morganx
  Mouscardès
  Mugron
  Nassiet
  Nerbis
  Nousse
  Onard
  Ossages
  Ozourt
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Perquie
  Peyre
  Philondenx
  Pimbo
  Pomarez
  Poudenx
  Pouillon
  Poyanne
  Poyartin
  Préchacq-les-Bains
  Pujo-le-Plan
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Aubin
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Gein
  Saint-Geours-d'Auribat
  Saint-Jean-de-Lier
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever
  Saint-Yaguen
  Samadet
  Sarraziet
  Sarron
  Saubusse
  Serres-Gaston
  Serreslous-et-Arribans
  Sorbets
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Tilh
  Toulouzette
  Urgons
  Vicq-d'Auribat
  Vielle-Tursan
  Vielle-Soubiran
  Le Vignau
  Villeneuve-de-Marsan | 2.3.2022–10.3.2022 |
| Biarrotte
  Orthevielle
  Saint-Laurent-de-Gosse
  Sainte-Marie-de-Gosse
  Saint-Martin-de-Hinx | 9.3.2022 |
| Hastingues
  Oeyregave | 1.3.2022–9.3.2022 |
| Saint-Geours-de-Maremne
  Rivière-Saas-et-Gourby
  Saubusse | 23.2.2022–3.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44) |
| LEGE (Ouest axe la noue-Moulin Guérin D178; Ouest axe Moulin Guérin-Salvert D54; Ouest axe Salvert-La Bossardière-La Garrelière-La Peaudouère-La Guichère)
  TOUVOIS
  CORCOUE SUR LORGNE (Sud route de la Croisée-Le Bousson; Sud axe Bousson-Le Clody D72; Sud axe Le Clody-La Noue)
  SAINT ETIENNE DE MER MORTE (Nord limite communale 85; Ouest limite communale avec Paulx D263; Sud route de la croisée jusqu'à Courcoue sur Lorgne) | 25.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC
  SAINT-PE-SAINT-SIMON | 1.3.2022–9.3.2022 |
| MEZIN
  POUDENAS
  SOS | 9.3.2022 |
| Département: Maine-et-Loire (49) |
| BOUILLE-MENARD
  BOURG-L'EVEQUE
  SEGRE-EN-ANJOU BLEU (Châtelais
  OMBREE D'ANJOU (Grugé-l'Hôpital)
  OMBREE D'ANJOU (Chazé-Henry)
  OMBREE D'ANJOU (Combrée)
  OMBREE D'ANJOU (La Chapelle-Hullin)
  OMBREE D'ANJOU (Vergonnes) | 18.3.2022 |
| Département: Mayenne (53) |
| ATHEE
  BALLOTS
  CHERANCE
  CONGRIER
  CRAON
  LA BOISSIERE
  LA ROE
  LA SELLE-CRAONNAISE
  LIVRE-LA-TOUCHE
  MEE
  NIAFLES
  POMMERIEUX
  SAINT-AIGNAN-SUR-ROE
  SAINT-ERBLON
  SAINT-MICHEL-DE-LA-ROE
  SAINT-QUENTIN-LES -ANGES | 18.3.2022 |
| BOUCHAMPS-LES-CRAON
  RENAZE
  SAINT-MARTIN-DU-LIMET
  SAINT-SATURNIN-DU-LIMET | 10.3.2022–18.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| BIDACHE
  GUICHE
  SAMES
  CAME | 1.3.2022–9.3.2022 |
| ARANCOU
  ARRAUTE-CHARRITTE
  AUTERRIVE
  BARDOS
  BERGOUEY-VIELLENAVE
  LEREN
  OREGUE
  SAINT-DOS
  SAINT-PE-DE-LEREN
  URT | 9.3.2022 |
| AAST
  ABERE
  ABIDOS
  AGNOS
  AMENDEUIX-ONEIX
  AMOROTS-SUCCOS
  ANCE
  ANDOINS
  ANGAIS
  ANGOUS
  ANOYE
  ARBERATS-SILLEGUE
  ARESSY
  ARGAGNON
  ARNOS
  ARRAST-LARREBIEU
  ARRICAU-BORDES
  ARRIEN
  ARTHEZ-DE-BÉARN
  ARTHEZ-D'ASSON
  ARTIGUELOUTAN
  ARZACQ-ARRAZIGUET
  ASSAT
  ASSON
  AUBIN
  AUBOUS
  AURIONS-IDERNES
  AUSSURUCQ
  AYDIE
  BALANSUN
  BALEIX
  BALIROS
  BARCUS
  BARZUN
  BEDEILLE
  BEGUIOS
  BEHASQUE-LAPISTE
  BELLOCQ
  BERENX
  BERROGAIN-LARUNS
  BEUSTE
  BIDOS
  BIRON
  BIZANOS
  BOEIL-BEZING
  BORDERES
  BORDES
  BOSDARROS
  BOUILLON
  BOUMOURT
  BOURNOS
  BRUGES-CAPBIS-MIFAGET
  BUNUS
  BUROS
  BUROSSE-MENDOUSSE
  CADILLON
  CAMOU-CIHIGUE
  CARDESSE
  CASTEIDE-DOAT
  CASTETBON
  CASTETIS
  CASTETNER
  CASTILLON (CANTON D'ARTHEZ-DE-BEARN)
  CASTILLON (CANTON DE LEMBEYE)
  CAUBIOS-LOOS
  CHERAUTE
  CONCHEZ-DE-BEARN
  CORBERE-ABERES
  COUBLUCQ
  CUQUERON
  DOAZON
  ESCOU
  ESCOUBES
  ESCOUT
  ESCURES
  ESLOURENTIES-DABAN
  ESPECHEDE
  ESPES-UNDUREIN
  ESPOEY
  ESQUIULE
  ESTIALESCQ
  ESTOS
  EYSUS
  FEAS
  FICHOUS-RIUMAYOU
  GAN
  GARLEDE-MONDEBAT
  GAROS
  GARRIS
  GAYON
  GELOS
  GER
  GERDEREST
  GEUS-D'ARZACQ
  GOES
  GOMER
  GOTEIN-LIBARRENX
  GURMENCON
  HAGETAUBIN
  HERRERE
  L'HOPITAL-D'ORION
  L'HOPITAL-SAINT-BLAISE
  HOURS
  IDAUX-MENDY
  IDRON
  IGON
  JUXUE
  LAA-MONDRANS
  LABETS-BISCAY
  LACADÉE
  LAGOS
  LAHONTAN
  LAHOURCADE
  LALONGUE
  LANNEPLAA
  LARCEVEAU-ARROS-CIBITS
  LARREULE
  LASSERRE
  LEE
  LEMBEYE
  LESCAR
  LESPIELLE
  LESPOURCY
  LESTELLE-BETHARRAM
  LIMENDOUS
  LIVRON
  LOMBIA
  LONCON
  LONS
  LOUBIENG
  LOURENTIES
  LOUVIE-JUZON
  LOUVIGNY
  LUCGARIER
  LUSSAGNET-LUSSON
  LUXE-SUMBERRAUTE
  LYS
  MASCARAAS-HARON
  MASLACQ
  MASPARRAUTE
  MASPIE-LALONQUERE-JUILLACQ
  MAUCOR
  MAULEON-LICHARRE
  MAZERES-LEZONS
  MAZEROLLES
  MEILLON
  MENDITTE
  MERACQ
  MESPLÈDE
  MIALOS
  MOMAS
  MONASSUT-AUDIRACQ
  MONCAUP
  MONCAYOLLE-LARRORY-MENDIBIEU
  MONEIN
  MONPEZAT
  MONT
  MONTANER
  MONTARDON
  MONTAUT
  MONT-DISSE
  MORLAAS
  MOURENX
  NARCASTET
  NOUSTY
  OLORON-SAINTE-MARIE
  ORSANCO
  OS-MARSILLON
  OSSAS-SUHARE
  OSTABAT-ASME
  OUILLON
  OUSSE
  OZENX-MONTESTRUCQ
  PAU
  PEYRELONGUE-ABOS
  POMPS
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS
  POULIACQ
  PRECILHON
  PUYOO
  REBENACQ
  RONTIGNON
  ROQUIAGUE
  SAINTE-COLOME
  SAINT-JEAN-POUDGE
  SAINT-JUST-IBARRE
  SAINT-PALAIS
  SALLES-MONGISCARD
  SAMSONS-LION
  SARPOURENX
  SAUBOLE
  SAUGUIS-SAINT-ETIENNE
  SAUVAGNON
  SEDZE-MAUBECQ
  SEDZERE
  SEMEACQ-BLACHON
  SENDETS
  SERRES-CASTET
  SERRES-MORLAAS
  SEVIGNACQ-MEYRACQ
  SIMACOURBE
  SOUMOULOU
  TADOUSSE-USSAU
  TROIS-VILLES
  UROST
  UZAN
  UZEIN
  UZOS
  VIALER
  VIGNES
  VIODOS-ABENSE-DE-BAS | 19.3.2022 |
| BASSILLON-VAUZE
  BENTAYOU-SEREE
  CASTERA-LOUBIX
  LABATUT
  LAMAYOU
  LUC-ARMAU
  LUCARRE
  MAURE
  MOMY
  MONSEGUR
  PONTIACQ-VIELLEPINTE | 18.2.2022–11.3.2022 |
| ABITAIN
  AICIRITS-CAMOU-SUHAST
  AINHARP
  ANDREIN
  ANOS
  ARAUJUZON
  ARAUX
  ARBOUET-SUSSAUTE
  AREN
  ARGELOS
  ARGET
  ARHANSUS
  AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY
  ARROS-DE-NAY
  ARROSES
  ASTIS
  ATHOS-ASPIS
  AUDAUX
  AUGA
  AURIAC
  AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN
  BAIGTS-DE-BEARN
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BARINQUE
  BARRAUTE-CAMU
  BASTANES
  BAUDREIX
  BENEJACQ
  BERNADETS
  BETRACQ
  BONNUT
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BOURDETTES
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CABIDOS
  CARRERE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETNAU-CAMBLONG
  CASTETPUGON
  CHARRE
  CHARRITTE-DE-BAS
  CLARACQ
  COARRAZE
  COSLEDAA-LUBE-BOAST
  CROUSEILLES
  DIUSSE
  DOGNEN
  DOMEZAIN-BERRAUTE
  DOUMY
  ESCOS
  ESPIUTE
  ETCHARRY
  GABASTON
  GABAT
  GARINDEIN
  GARLIN
  GERONCE
  GESTAS
  GEUS-D'OLORON
  GUINARTHE-PARENTIES
  GURS
  HAUT-DE-BOSDARROS
  HIGUERES-SOUYE
  ILHARRE
  JASSES
  LAAS
  LABASTIDE-VILLEFRANCHE
  LABATMALE
  LABEYRIE
  LAGOR
  LALONQUETTE
  LANNECAUBE
  LARRIBAR-SORHAPURU
  LASCLAVERIES
  LAY-LAMIDOU
  LEDEUIX
  LEME
  LICHOS
  LOHITZUN-OYHERCQ
  LUCQ-DE-BEARN
  MALAUSSANNE
  MERITEIN
  MIOSSENS-LANUSSE
  MIREPEIX
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONTFORT
  MORLANNE
  MOUHOUS
  MOUMOUR
  MUSCULDY
  NABAS
  NARP
  NAVAILLES-ANGOS
  NAVARRENX
  NAY
  OGENNE-CAMPTORT
  ORAAS
  ORDIARP
  ORIN
  ORION
  ORRIULE
  ORTHEZ
  OSSENX
  OSSERAIN-RIVAREYTE
  PAGOLLE
  PARDIES-PIETAT
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POEY-D'OLORON
  PONTACQ
  PORTET
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  PRECHACQ-JOSBAIG
  PRECHACQ-NAVARRENX
  RAMOUS
  RIBARROUY
  RIUPEYROUS
  RIVEHAUTE
  SAINT-ABIT
  SAINT-ARMOU
  SAINT-BOES
  SAINT-CASTIN
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN
  SAINT-GOIN
  SAINT-JAMMES
  SAINT-LAURENT-BRETAGNE
  SAINT-MEDARD
  SAINT-VINCENT
  SALIES-DE-BEARN
  SALLESPISSE
  SAUCEDE
  SAULT-DE-NAVAILLES
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN
  SEBY
  SEVIGNACQ
  SUS
  SUSMIOU
  TABAILLE-USQUAIN
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  THEZE
  UHART-MIXE
  VERDETS
  VIELLENAVE-DE-NAVARRENX
  VIELLESEGURE
  VIVEN | 11.3.2022–19.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ADE
  ARCIZAC-EZ-ANGLES
  ARTAGNAN
  ARTIGUES
  ASPIN-EN-LAVEDAN
  AUREILHAN
  AURENSAN
  AURIEBAT
  AVERAN
  BARRY
  BAZET
  BAZILLAC
  BENAC
  BORDERES-SUR-L'ECHEZ
  BOULIN
  BOURREAC
  BOURS
  CAIXON
  CAMALES
  CASTERA-LOU
  CAUSSADE-RIVIERE
  CHIS
  DOURS
  ESCAUNETS
  ESCONDEAUX
  ESCOUBES-POUTS
  ESTIRAC
  GARDERES
  HIBARETTE
  IBOS
  JARRET
  JUILLAN
  JULOS
  LABATUT-RIVIERE
  LACASSAGNE
  LAFITOLE
  LANNE
  LARREULE
  LASCAZERES
  LAYRISSE
  LES ANGLES
  LESCURRY
  LEZIGNAN
  LIZOS
  LOUEY
  LOURDES
  LUGAGNAN
  LUQUET
  MARSAC
  MAUBOURGUET
  NOUILHAN
  ODOS
  OLEAC-DEBAT
  OMEX
  ORINCLES
  ORLEIX
  OROIX
  OSSEN
  PAREAC
  PEYROUSE
  PINTAC
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABALOS
  SAINT-CREAC
  SAINT-MARTIN
  SAINT-PE-DE-BIGORRE
  SANOUS
  SARNIGUET
  SARRIAC-BIGORRE
  SEGUS
  SERON
  SOMBRUN
  SOREAC
  TARBES
  TOSTAT
  UGNOUAS
  VIC-EN-BIGORRE
  VIGER
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-MARSAC | 9.3.2022 |
| ANGOS
  BARBAZAN-DEBAT
  BERNADETS-DEBAT
  BERNADETS-DESSUS
  BONNEFONT
  BORDES
  BOUILH-DEVANT
  BUGARD
  BURG
  CALAVANTE
  CLARAC
  ESTAMPURES
  FONTRAILLES
  FRECHEDE
  GONEZ
  JACQUE
  LALANNE-TRIE
  LAMEAC
  LANSAC
  LAPEYRE
  LASLADES
  LESPOUEY
  LHEZ
  LIBAROS
  LUSTAR
  MANSAN
  MASCARAS
  MAZEROLLES
  MONTASTRUC
  MONTIGNAC
  MOULEDOUS
  MOUMOULOUS
  ORIEUX
  PEYRAUBE
  PEYRUN
  PUYDARRIEUX
  SAINT-SEVER-DE-RUSTAN
  SARROUILLES
  SEMEAC
  SENAC
  SENTOUS
  SINZOS
  SOUYEAUX
  TOURNAY
  TOURNOUS-DARRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIDOU
  VILLEMBITS | 19.3.2022 |
| LAHITTE-TOUPIERE
  VIDOUZE | 18.2.2022–11.3.2022 |
| ANDREST
  AZEREIX
  BARLEST
  BARTRES
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  GAYAN
  HAGEDET
  HERES
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LOUBAJAC
  MADIRAN
  OSSUN
  OURSBELILLE
  POUEYFERRE
  PUJO
  SAINT-LANNE
  SAINT-LEZER
  SIARROUY
  SOUBLECAUSE
  TALAZAC
  TARASTEIX
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 1.3.2022–9.3.2022 |
| ANTIN
  AUBAREDE
  BOUILH-PEREUILH
  CABANAC
  CASTELVIEILH
  CHELLE-DEBAT
  COLLONGUES
  COUSSAN
  GOUDON
  HOURC
  LAMARQUE-RUSTAING
  LOUIT
  LUBRET-SAINT-LUC
  LUBY-BETMONT
  MARQUERIE
  MARSEILLAN
  MUN
  OSMETS
  PEYRIGUERE
  POUYASTRUC
  SERE-RUSTAING
  THUY
  TROULEY-LABARTHE | 11.3.2022–19.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76) |
| ARGUEIL
  BEAUBEC-LA ROSIERE
  BEAUSSAULT
  BOIS-GUILBERT
  BOIS-HEROULT
  BOISSAY
  BOSC-BORDEL
  BREMONTIER-MERVAL
  BUCHY
  LA CHAPELLE-SAINT-OUEN
  COMPAINVILLE
  CONTEVILLE
  DAMPIERRE-EN-BRAY
  DOUDEAUVILLE
  ERNEMONT-SUR-BUCHY
  FRY
  GAILLEFONTAINE
  GANCOURT-SUR-ETIENNE
  GRUMESNIL
  LA HALLOTIERE
  HAUCOURT
  HAUSSEZ
  LE HERON
  HERONCHELLES
  HODENG-HODENGER
  MATHONVILLE
  MENERVAL
  LE MESNIL-LIEUBRAY
  MESNIL-MAUGER
  MONTEROLIER
  MORVILLE-SUR-ANDELLE
  NOLLEVAL
  REBETS
  SAINTE-CROIX-SUR-BUCHY
  SAINTE-GENEVIEVE
  SAINT LUCIEN
  SERQUEUX
  SOMMERY | 10.3.2022 |
| LA BELLIERE
  BOSC-EDELINE
  LA FERTE-SAINT-SAMSON
  FORGES-LES-EAUX
  LONGMESNIL
  MAUQUENCHY
  MESANGUEVILLE
  POMMEREUX
  RONCHEROLLES-EN-BRAY
  ROUVRAY-CATILLON
  SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT
  SAUMONT-LA-POTERIE
  SIGY-EN-BRAY
  LE THIL-RIBERPRE | 2.3.2022–10.3.2022 |
| ANCOURTEVILLE-SUR-HERICOURT
  ANCRETTEVILLE-SUR-MER
  ANGERVILLE-LA-MARTEL
  ANVEVILLE
  AUBERVILLE-LA-MANUEL
  BERTREVILLE
  BUTOT-VENESVILLE
  CANOUVILLE
  CARVILLE-POT-DE-FER
  CLASVILLE
  CLEUVILLE
  CLIPONVILLE
  CRASVILLE-LA-MALLET
  CRIQUETOT-LE-MAUCONDUIT
  DOUDEVILLE
  DROSAY
  ENVRONVILLE
  FULTOT
  GERPONVILLE
  HARCANVILLE
  HAUTOT-L'AUVRAY
  HAUTOT-SAINT-SULPICE
  HERICOURT-EN-CAUX
  INGOUVILLE
  MALLEVILLE-LES-GRES
  NEVILLE
  NORMANVILLE
  OCQUEVILLE
  OUAINVILLE
  PALUEL
  RIVILLE
  ROBERTOT
  ROCQUEFORT
  ROUTES
  SAINTE-COLOMBE
  SAINT-MARTIN-AUX-BUNEAUX
  SAINT-RIQUIER-ES-PLAINS
  SAINT-SYLVAIN
  SAINT-VAAST-DIEPPEDALLE
  SASSETOT-LE-MAUCONDUIT
  SASSEVILLE
  SOMMESNIL
  SORQUAINVILLE
  TERRES-DE-CAUX
  THEROULDEVILLE
  THEUVILLE-AUX-MAILLOTS
  THIERGEVILLE
  THIETREVILLE
  THIOUVILLE
  VALMONT
  VEAUVILLE-LES-QUELLES
  VINNEMERVILLE
  VITTEFLEUR
  YPREVILLE-BIVILLE | 6.3.2022 |
| BERTHEAUVILLE
  BEUZEVILLE-LA-GUERARD
  BOSVILLE
  CANY-BARVILLE
  GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE
  LE HANOUARD
  OHERVILLE
  OURVILLE-EN-CAUX | 26.2.2022–6.3.2022 |
| Les communes suivantes dans le département: Vendée (85) |
| BELLEVIGNY (à l'ouest de la D763)
  SAINT-DENIS-LA-CHEVASSE (à l'ouest de la D763) | 28.2.2022 |
| LES-LUCS-SUR-BOULOGNE
  LE-POIRE-SUR-VIE
  SAINT-ETIENNE-DU-BOIS
  BEAUFOU | 25.1.2022–28.2.2022 |
| COËX (au nord de la D6 et D2006)
  SAINT MAIXENT SUR VIE
  SOULANS (au sud D205, à l’est des D69, D82, D103)
  LA GARNACHE (au sud de la D75, à l’est de la D32)
  FROIDFOND
  GRAND’LANDES Est D81 et D50
  PALLUAU
  AIZENAY (nord D948 et ouest de la D978)
  SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (ouest D754)
  LA CHAPELLE PALLUAU est D978
  APREMONT (ouest D21 - sud rivière La Vie) | 25.3.2022 |
| CHALLANS
  COMMEQUIERS | 17.2.2022–25.3.2022 |
| APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)
  MACHE
  SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)
  SAINT-PAUL-MONT-PENIT
  LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978
  FALLERON
  GRAND’LANDES Ouest D81 et D50 | 17.3.2022–25.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

BAJONNETTE

BERAUT

BIVES

BLAZIERT

BRUGNENS

CADEILHAN

CASTELNAU-D'ARBIEU

CASTELNAU-SUR-L'AUVIGNON

CASTERA-LECTOUROIS

CAUSSENS

CERAN

CONDOM (A l’est de D41 entre La Croix de Gensac et Mauhourat Et à l’est de D204, entre Mauhourat et Caussens)

FLEURANCE

GAVARRET-SUR-AULOUSTE

GOUTZ

L'ISLE-BOUZON

LA ROMIEU

LA SAUVETAT

LAGARDE

LALANNE

LAMOTHE-GOAS

LARROQUE-ENGALIN

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LECTOURE

MAGNAS

MARAVAT

MARSOLAN

MAS-D'AUVIGNON

MIRAMONT-LATOUR

MONTESTRUC-SUR-GERS

PAUILHAC

PIS

PRECHAC

PUYSEGUR

REJAUMONT

ROQUEFORT

ROQUEPINE

SAINT-BRES

SAINT-CLAR

SAINT-LEONARD

SAINT-ORENS-POUY-PETIT

SAINT-PUY

SAINTE-CHRISTIE

SAINTE-GEMME

SAINTE-RADEGONDE

TAYBOSC

TERRAUBE

URDENS

28.2.2022

AIGNAN

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BASCOUS

BAZIAN

BEAUMONT

BELMONT

BETOUS

BEZOLLES

CAILLAVET

CASTELNAVET

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CAZAUX-D'ANGLES

COULOUME-MONDEBAT

COURRENSAN

CRAVENCERES

ESPAS

ESTANG

FOURCES

GALIAX

GONDRIN

JU-BELLOC

JUSTIAN

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LADEVEZE-VILLE

LAGARDERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAREE

LARRESSINGLE

LARROQUE-SUR-L'OSSE

LASSERADE

LAURAET

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

MARAMBAT

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MAUMUSSON LAGUIAN

MAUPAS

MONGUILHEM

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MORMES

MOUCHAN

MOUREDE

NOULENS

PANJAS

PERCHEDE

PLAISANCE

PRECHAC-SUR-ADOUR

RAMOUZENS

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SABAZAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SEAILLES

SION

TIESTE-URAGNOUX

TOUJOUSE

TUDELLE

VIELLA

9.3.2022

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

BARCELONNE-DU-GERS

BERNEDE

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D’ARMAGNAC

CAZENEUVE

CORNEILLAN

DEMU

EAUZE

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

GOUX

IZOTGES

LAGRAULET-DU-GERS

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MONCLAR

MONTREAL

NOGARO

POUYDRAGUIN

PRENERON

PROJAN

REANS

RISCLE

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SEGOS

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

1.3.2022–9.3.2022

CASTEX

SARRAGUZAN

MONTEGUT-ARROS

19.3.2022

Département: Indre (36) and Loir-et-Cher (41)

CHATEAUVIEUX

ECUEILLE

VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY est de la D22

LUCAY-LE-MÂLE

23.3.2022

VILLENTROIS-FAVEROLLES-EN-BERRY ouest de la D22

15.3.2022–23.3.2022

Département: Indre-et-Loire (37)

CERE-LA-RONDE

CHEMILLE-SUR-INDROIS

GENILLE (hors ZP)

LE LIEGE

ORBIGNY (hors ZP, ouest D11 et ouest D89)

20.3.2022

BEAUMONT-VILLAGE

GENILLE (à l'est de la route entre les Hauts-Millets et les Merrières, et à l'est de la route entre Marsin et les Bruyères)

ORBIGNY (à l'ouest de la route D81 et de la route D11)

12.3.2022–20.3.2022

LOCHE-SUR-INDROIS est de la D11 et de la D760

MONTRESOR

ORBIGNY est D11 et est D89

VILLELOIN-COULANGE

VILLEDOMAIN

23.3.2022

NOUANS-LES-FONTAINES

15.3.2022–23.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Angoumé

Arengosse

Artassenx

Audon

Bascons

Bégaar

Bélus

Bénesse-lès-Dax

Betbezer-d'Armagnac

Bostens

Bourriot-Bergonce

Bretagne-de-Marsan

Cagnotte

Campagne

Campet-et-Lamolère

Candresse

Cauneille

Créon-d'Armagnac

Dax

Escalans

Estigarde

Gaas

Gabarret

Gaillères

Gouts

Herré

Heugas

Hinx

Josse

Lacquy

Lagrange

Laluque

Lesgor

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Retjons

Magescq

Mauvezin-d'Armagnac

Mazerolles

Mées

Mont-de-Marsan

Montégut

Narrosse

Oeyreluy

Orist

Ousse-Suzan

Parleboscq

Pey

Peyrehorade

Pontonx-sur-l'Adour

Port-de-Lanne

Pouydesseaux

Rion-des-Landes

Saint-Avit

Saint-Cricq-du-Gave

Saint-Étienne-d'Orthe

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Jean-de-Marsacq

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Lon-les-Mines

Saint-Martin-d'Oney

Saint-Pandelon

Saint-Paul-lès-Dax

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Vincent-de-Paul

Saint-Vincent-de-Tyrosse

Saubion

Saubrigues

Saugnac-et-Cambran

Seyresse

Siest

Sorde-l'Abbaye

Soustons

Tartas

Tercis-les-Bains

Téthieu

Tosse

Villenave

Ygos-Saint-Saturnin

Yzosse

10.3.2022

Aire-sur-l'Adour

Amou

Arboucave

Argelos

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Bahus-Soubiran

Baigts

Banos

Bas-Mauco

Bassercles

Bastennes

Bats

Benquet

Bergouey

Beylongue

Beyries

Bonnegarde

Bordères-et-Lamensans

Bougue

Bourdalat

Brassempouy

Buanes

Carcarès-Sainte-Croix

Carcen-Ponson

Cassen

Castaignos-Souslens

Castandet

Castelnau-Chalosse

Castelnau-Tursan

Castelner

Castel-Sarrazin

Cauna

Caupenne

Cazalis

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Clermont

Coudures

Doazit

Donzacq

Duhort-Bachen

Dumes

Estibeaux

Eugénie-les-Bains

Eyres-Moncube

Fargues

Le Frêche

Gamarde-les-Bains

Garrey

Gaujacq

Geaune

Gibret

Goos

Gousse

Grenade-sur-l'Adour

Habas

Hagetmau

Hauriet

Haut-Mauco

Hontanx

Horsarrieu

Labastide-Chalosse

Labastide-d'Armagnac

Labatut

Lacajunte

Lacrabe

Laglorieuse

Lahosse

Lamothe

Larbey

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Laurède

Lauret

Louer

Lourquen

Lussagnet

Mant

Marpaps

Mauries

Maurrin

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Miramont-Sensacq

Misson

Momuy

Monget

Monségur

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Montgaillard

Montsoué

Morganx

Mouscardès

Mugron

Nassiet

Nerbis

Nousse

Onard

Ossages

Ozourt

Payros-Cazautets

Pécorade

Perquie

Peyre

Philondenx

Pimbo

Pomarez

Poudenx

Pouillon

Poyanne

Poyartin

Préchacq-les-Bains

Pujo-le-Plan

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Aubin

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Gein

Saint-Geours-d'Auribat

Saint-Jean-de-Lier

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever

Saint-Yaguen

Samadet

Sarraziet

Sarron

Saubusse

Serres-Gaston

Serreslous-et-Arribans

Sorbets

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Tilh

Toulouzette

Urgons

Vicq-d'Auribat

Vielle-Tursan

Vielle-Soubiran

Le Vignau

Villeneuve-de-Marsan

2.3.2022–10.3.2022

Biarrotte

Orthevielle

Saint-Laurent-de-Gosse

Sainte-Marie-de-Gosse

Saint-Martin-de-Hinx

9.3.2022

Hastingues

Oeyregave

1.3.2022–9.3.2022

Saint-Geours-de-Maremne

Rivière-Saas-et-Gourby

Saubusse

23.2.2022–3.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Loire-Atlantique (44)

LEGE (Ouest axe la noue-Moulin Guérin D178; Ouest axe Moulin Guérin-Salvert D54; Ouest axe Salvert-La Bossardière-La Garrelière-La Peaudouère-La Guichère)

TOUVOIS

CORCOUE SUR LORGNE (Sud route de la Croisée-Le Bousson; Sud axe Bousson-Le Clody D72; Sud axe Le Clody-La Noue)

SAINT ETIENNE DE MER MORTE (Nord limite communale 85; Ouest limite communale avec Paulx D263; Sud route de la croisée jusqu'à Courcoue sur Lorgne)

25.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE-MAURE-DE-PEYRAC

SAINT-PE-SAINT-SIMON

1.3.2022–9.3.2022

MEZIN

POUDENAS

SOS

9.3.2022

Département: Maine-et-Loire (49)

BOUILLE-MENARD

BOURG-L'EVEQUE

SEGRE-EN-ANJOU BLEU (Châtelais

OMBREE D'ANJOU (Grugé-l'Hôpital)

OMBREE D'ANJOU (Chazé-Henry)

OMBREE D'ANJOU (Combrée)

OMBREE D'ANJOU (La Chapelle-Hullin)

OMBREE D'ANJOU (Vergonnes)

18.3.2022

Département: Mayenne (53)

ATHEE

BALLOTS

CHERANCE

CONGRIER

CRAON

LA BOISSIERE

LA ROE

LA SELLE-CRAONNAISE

LIVRE-LA-TOUCHE

MEE

NIAFLES

POMMERIEUX

SAINT-AIGNAN-SUR-ROE

SAINT-ERBLON

SAINT-MICHEL-DE-LA-ROE

SAINT-QUENTIN-LES -ANGES

18.3.2022

BOUCHAMPS-LES-CRAON

RENAZE

SAINT-MARTIN-DU-LIMET

SAINT-SATURNIN-DU-LIMET

10.3.2022–18.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques (64)

BIDACHE

GUICHE

SAMES

CAME

1.3.2022–9.3.2022

ARANCOU

ARRAUTE-CHARRITTE

AUTERRIVE

BARDOS

BERGOUEY-VIELLENAVE

LEREN

OREGUE

SAINT-DOS

SAINT-PE-DE-LEREN

URT

9.3.2022

AAST

ABERE

ABIDOS

AGNOS

AMENDEUIX-ONEIX

AMOROTS-SUCCOS

ANCE

ANDOINS

ANGAIS

ANGOUS

ANOYE

ARBERATS-SILLEGUE

ARESSY

ARGAGNON

ARNOS

ARRAST-LARREBIEU

ARRICAU-BORDES

ARRIEN

ARTHEZ-DE-BÉARN

ARTHEZ-D'ASSON

ARTIGUELOUTAN

ARZACQ-ARRAZIGUET

ASSAT

ASSON

AUBIN

AUBOUS

AURIONS-IDERNES

AUSSURUCQ

AYDIE

BALANSUN

BALEIX

BALIROS

BARCUS

BARZUN

BEDEILLE

BEGUIOS

BEHASQUE-LAPISTE

BELLOCQ

BERENX

BERROGAIN-LARUNS

BEUSTE

BIDOS

BIRON

BIZANOS

BOEIL-BEZING

BORDERES

BORDES

BOSDARROS

BOUILLON

BOUMOURT

BOURNOS

BRUGES-CAPBIS-MIFAGET

BUNUS

BUROS

BUROSSE-MENDOUSSE

CADILLON

CAMOU-CIHIGUE

CARDESSE

CASTEIDE-DOAT

CASTETBON

CASTETIS

CASTETNER

CASTILLON (CANTON D'ARTHEZ-DE-BEARN)

CASTILLON (CANTON DE LEMBEYE)

CAUBIOS-LOOS

CHERAUTE

CONCHEZ-DE-BEARN

CORBERE-ABERES

COUBLUCQ

CUQUERON

DOAZON

ESCOU

ESCOUBES

ESCOUT

ESCURES

ESLOURENTIES-DABAN

ESPECHEDE

ESPES-UNDUREIN

ESPOEY

ESQUIULE

ESTIALESCQ

ESTOS

EYSUS

FEAS

FICHOUS-RIUMAYOU

GAN

GARLEDE-MONDEBAT

GAROS

GARRIS

GAYON

GELOS

GER

GERDEREST

GEUS-D'ARZACQ

GOES

GOMER

GOTEIN-LIBARRENX

GURMENCON

HAGETAUBIN

HERRERE

L'HOPITAL-D'ORION

L'HOPITAL-SAINT-BLAISE

HOURS

IDAUX-MENDY

IDRON

IGON

JUXUE

LAA-MONDRANS

LABETS-BISCAY

LACADÉE

LAGOS

LAHONTAN

LAHOURCADE

LALONGUE

LANNEPLAA

LARCEVEAU-ARROS-CIBITS

LARREULE

LASSERRE

LEE

LEMBEYE

LESCAR

LESPIELLE

LESPOURCY

LESTELLE-BETHARRAM

LIMENDOUS

LIVRON

LOMBIA

LONCON

LONS

LOUBIENG

LOURENTIES

LOUVIE-JUZON

LOUVIGNY

LUCGARIER

LUSSAGNET-LUSSON

LUXE-SUMBERRAUTE

LYS

MASCARAAS-HARON

MASLACQ

MASPARRAUTE

MASPIE-LALONQUERE-JUILLACQ

MAUCOR

MAULEON-LICHARRE

MAZERES-LEZONS

MAZEROLLES

MEILLON

MENDITTE

MERACQ

MESPLÈDE

MIALOS

MOMAS

MONASSUT-AUDIRACQ

MONCAUP

MONCAYOLLE-LARRORY-MENDIBIEU

MONEIN

MONPEZAT

MONT

MONTANER

MONTARDON

MONTAUT

MONT-DISSE

MORLAAS

MOURENX

NARCASTET

NOUSTY

OLORON-SAINTE-MARIE

ORSANCO

OS-MARSILLON

OSSAS-SUHARE

OSTABAT-ASME

OUILLON

OUSSE

OZENX-MONTESTRUCQ

PAU

PEYRELONGUE-ABOS

POMPS

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

POULIACQ

PRECILHON

PUYOO

REBENACQ

RONTIGNON

ROQUIAGUE

SAINTE-COLOME

SAINT-JEAN-POUDGE

SAINT-JUST-IBARRE

SAINT-PALAIS

SALLES-MONGISCARD

SAMSONS-LION

SARPOURENX

SAUBOLE

SAUGUIS-SAINT-ETIENNE

SAUVAGNON

SEDZE-MAUBECQ

SEDZERE

SEMEACQ-BLACHON

SENDETS

SERRES-CASTET

SERRES-MORLAAS

SEVIGNACQ-MEYRACQ

SIMACOURBE

SOUMOULOU

TADOUSSE-USSAU

TROIS-VILLES

UROST

UZAN

UZEIN

UZOS

VIALER

VIGNES

VIODOS-ABENSE-DE-BAS

19.3.2022

BASSILLON-VAUZE

BENTAYOU-SEREE

CASTERA-LOUBIX

LABATUT

LAMAYOU

LUC-ARMAU

LUCARRE

MAURE

MOMY

MONSEGUR

PONTIACQ-VIELLEPINTE

18.2.2022–11.3.2022

ABITAIN

AICIRITS-CAMOU-SUHAST

AINHARP

ANDREIN

ANOS

ARAUJUZON

ARAUX

ARBOUET-SUSSAUTE

AREN

ARGELOS

ARGET

ARHANSUS

AROUE-ITHOROTS-OLHAIBY

ARROS-DE-NAY

ARROSES

ASTIS

ATHOS-ASPIS

AUDAUX

AUGA

AURIAC

AUTEVIELLE-SAINT-MARTIN-BIDEREN

BAIGTS-DE-BEARN

BALIRACQ-MAUMUSSON

BARINQUE

BARRAUTE-CAMU

BASTANES

BAUDREIX

BENEJACQ

BERNADETS

BETRACQ

BONNUT

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BOURDETTES

BUGNEIN

BURGARONNE

CABIDOS

CARRERE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETNAU-CAMBLONG

CASTETPUGON

CHARRE

CHARRITTE-DE-BAS

CLARACQ

COARRAZE

COSLEDAA-LUBE-BOAST

CROUSEILLES

DIUSSE

DOGNEN

DOMEZAIN-BERRAUTE

DOUMY

ESCOS

ESPIUTE

ETCHARRY

GABASTON

GABAT

GARINDEIN

GARLIN

GERONCE

GESTAS

GEUS-D'OLORON

GUINARTHE-PARENTIES

GURS

HAUT-DE-BOSDARROS

HIGUERES-SOUYE

ILHARRE

JASSES

LAAS

LABASTIDE-VILLEFRANCHE

LABATMALE

LABEYRIE

LAGOR

LALONQUETTE

LANNECAUBE

LARRIBAR-SORHAPURU

LASCLAVERIES

LAY-LAMIDOU

LEDEUIX

LEME

LICHOS

LOHITZUN-OYHERCQ

LUCQ-DE-BEARN

MALAUSSANNE

MERITEIN

MIOSSENS-LANUSSE

MIREPEIX

MONCLA

MONTAGUT

MONTFORT

MORLANNE

MOUHOUS

MOUMOUR

MUSCULDY

NABAS

NARP

NAVAILLES-ANGOS

NAVARRENX

NAY

OGENNE-CAMPTORT

ORAAS

ORDIARP

ORIN

ORION

ORRIULE

ORTHEZ

OSSENX

OSSERAIN-RIVAREYTE

PAGOLLE

PARDIES-PIETAT

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POEY-D'OLORON

PONTACQ

PORTET

POURSIUGUES-BOUCOUE

PRECHACQ-JOSBAIG

PRECHACQ-NAVARRENX

RAMOUS

RIBARROUY

RIUPEYROUS

RIVEHAUTE

SAINT-ABIT

SAINT-ARMOU

SAINT-BOES

SAINT-CASTIN

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SAINT-GLADIE-ARRIVE-MUNEIN

SAINT-GOIN

SAINT-JAMMES

SAINT-LAURENT-BRETAGNE

SAINT-MEDARD

SAINT-VINCENT

SALIES-DE-BEARN

SALLESPISSE

SAUCEDE

SAULT-DE-NAVAILLES

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

SEBY

SEVIGNACQ

SUS

SUSMIOU

TABAILLE-USQUAIN

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

THEZE

UHART-MIXE

VERDETS

VIELLENAVE-DE-NAVARRENX

VIELLESEGURE

VIVEN

11.3.2022–19.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ADE

ARCIZAC-EZ-ANGLES

ARTAGNAN

ARTIGUES

ASPIN-EN-LAVEDAN

AUREILHAN

AURENSAN

AURIEBAT

AVERAN

BARRY

BAZET

BAZILLAC

BENAC

BORDERES-SUR-L'ECHEZ

BOULIN

BOURREAC

BOURS

CAIXON

CAMALES

CASTERA-LOU

CAUSSADE-RIVIERE

CHIS

DOURS

ESCAUNETS

ESCONDEAUX

ESCOUBES-POUTS

ESTIRAC

GARDERES

HIBARETTE

IBOS

JARRET

JUILLAN

JULOS

LABATUT-RIVIERE

LACASSAGNE

LAFITOLE

LANNE

LARREULE

LASCAZERES

LAYRISSE

LES ANGLES

LESCURRY

LEZIGNAN

LIZOS

LOUEY

LOURDES

LUGAGNAN

LUQUET

MARSAC

MAUBOURGUET

NOUILHAN

ODOS

OLEAC-DEBAT

OMEX

ORINCLES

ORLEIX

OROIX

OSSEN

PAREAC

PEYROUSE

PINTAC

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABALOS

SAINT-CREAC

SAINT-MARTIN

SAINT-PE-DE-BIGORRE

SANOUS

SARNIGUET

SARRIAC-BIGORRE

SEGUS

SERON

SOMBRUN

SOREAC

TARBES

TOSTAT

UGNOUAS

VIC-EN-BIGORRE

VIGER

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-MARSAC

9.3.2022

ANGOS

BARBAZAN-DEBAT

BERNADETS-DEBAT

BERNADETS-DESSUS

BONNEFONT

BORDES

BOUILH-DEVANT

BUGARD

BURG

CALAVANTE

CLARAC

ESTAMPURES

FONTRAILLES

FRECHEDE

GONEZ

JACQUE

LALANNE-TRIE

LAMEAC

LANSAC

LAPEYRE

LASLADES

LESPOUEY

LHEZ

LIBAROS

LUSTAR

MANSAN

MASCARAS

MAZEROLLES

MONTASTRUC

MONTIGNAC

MOULEDOUS

MOUMOULOUS

ORIEUX

PEYRAUBE

PEYRUN

PUYDARRIEUX

SAINT-SEVER-DE-RUSTAN

SARROUILLES

SEMEAC

SENAC

SENTOUS

SINZOS

SOUYEAUX

TOURNAY

TOURNOUS-DARRE

TRIE-SUR-BAISE

VIDOU

VILLEMBITS

19.3.2022

LAHITTE-TOUPIERE

VIDOUZE

18.2.2022–11.3.2022

ANDREST

AZEREIX

BARLEST

BARTRES

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

GAYAN

HAGEDET

HERES

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LOUBAJAC

MADIRAN

OSSUN

OURSBELILLE

POUEYFERRE

PUJO

SAINT-LANNE

SAINT-LEZER

SIARROUY

SOUBLECAUSE

TALAZAC

TARASTEIX

VILLENAVE-PRES-BEARN

1.3.2022–9.3.2022

ANTIN

AUBAREDE

BOUILH-PEREUILH

CABANAC

CASTELVIEILH

CHELLE-DEBAT

COLLONGUES

COUSSAN

GOUDON

HOURC

LAMARQUE-RUSTAING

LOUIT

LUBRET-SAINT-LUC

LUBY-BETMONT

MARQUERIE

MARSEILLAN

MUN

OSMETS

PEYRIGUERE

POUYASTRUC

SERE-RUSTAING

THUY

TROULEY-LABARTHE

11.3.2022–19.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Seine-Maritime (76)

ARGUEIL

BEAUBEC-LA ROSIERE

BEAUSSAULT

BOIS-GUILBERT

BOIS-HEROULT

BOISSAY

BOSC-BORDEL

BREMONTIER-MERVAL

BUCHY

LA CHAPELLE-SAINT-OUEN

COMPAINVILLE

CONTEVILLE

DAMPIERRE-EN-BRAY

DOUDEAUVILLE

ERNEMONT-SUR-BUCHY

FRY

GAILLEFONTAINE

GANCOURT-SUR-ETIENNE

GRUMESNIL

LA HALLOTIERE

HAUCOURT

HAUSSEZ

LE HERON

HERONCHELLES

HODENG-HODENGER

MATHONVILLE

MENERVAL

LE MESNIL-LIEUBRAY

MESNIL-MAUGER

MONTEROLIER

MORVILLE-SUR-ANDELLE

NOLLEVAL

REBETS

SAINTE-CROIX-SUR-BUCHY

SAINTE-GENEVIEVE

SAINT LUCIEN

SERQUEUX

SOMMERY

10.3.2022

LA BELLIERE

BOSC-EDELINE

LA FERTE-SAINT-SAMSON

FORGES-LES-EAUX

LONGMESNIL

MAUQUENCHY

MESANGUEVILLE

POMMEREUX

RONCHEROLLES-EN-BRAY

ROUVRAY-CATILLON

SAINT-MICHEL-D'HALESCOURT

SAUMONT-LA-POTERIE

SIGY-EN-BRAY

LE THIL-RIBERPRE

2.3.2022–10.3.2022

ANCOURTEVILLE-SUR-HERICOURT

ANCRETTEVILLE-SUR-MER

ANGERVILLE-LA-MARTEL

ANVEVILLE

AUBERVILLE-LA-MANUEL

BERTREVILLE

BUTOT-VENESVILLE

CANOUVILLE

CARVILLE-POT-DE-FER

CLASVILLE

CLEUVILLE

CLIPONVILLE

CRASVILLE-LA-MALLET

CRIQUETOT-LE-MAUCONDUIT

DOUDEVILLE

DROSAY

ENVRONVILLE

FULTOT

GERPONVILLE

HARCANVILLE

HAUTOT-L'AUVRAY

HAUTOT-SAINT-SULPICE

HERICOURT-EN-CAUX

INGOUVILLE

MALLEVILLE-LES-GRES

NEVILLE

NORMANVILLE

OCQUEVILLE

OUAINVILLE

PALUEL

RIVILLE

ROBERTOT

ROCQUEFORT

ROUTES

SAINTE-COLOMBE

SAINT-MARTIN-AUX-BUNEAUX

SAINT-RIQUIER-ES-PLAINS

SAINT-SYLVAIN

SAINT-VAAST-DIEPPEDALLE

SASSETOT-LE-MAUCONDUIT

SASSEVILLE

SOMMESNIL

SORQUAINVILLE

TERRES-DE-CAUX

THEROULDEVILLE

THEUVILLE-AUX-MAILLOTS

THIERGEVILLE

THIETREVILLE

THIOUVILLE

VALMONT

VEAUVILLE-LES-QUELLES

VINNEMERVILLE

VITTEFLEUR

YPREVILLE-BIVILLE

6.3.2022

BERTHEAUVILLE

BEUZEVILLE-LA-GUERARD

BOSVILLE

CANY-BARVILLE

GRAINVILLE-LA-TEINTURIERE

LE HANOUARD

OHERVILLE

OURVILLE-EN-CAUX

26.2.2022–6.3.2022

Les communes suivantes dans le département: Vendée (85)

BELLEVIGNY (à l'ouest de la D763)

SAINT-DENIS-LA-CHEVASSE (à l'ouest de la D763)

28.2.2022

LES-LUCS-SUR-BOULOGNE

LE-POIRE-SUR-VIE

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

BEAUFOU

25.1.2022–28.2.2022

COËX (au nord de la D6 et D2006)

SAINT MAIXENT SUR VIE

SOULANS (au sud D205, à l’est des D69, D82, D103)

LA GARNACHE (au sud de la D75, à l’est de la D32)

FROIDFOND

GRAND’LANDES Est D81 et D50

PALLUAU

AIZENAY (nord D948 et ouest de la D978)

SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (ouest D754)

LA CHAPELLE PALLUAU est D978

APREMONT (ouest D21 - sud rivière La Vie)

25.3.2022

CHALLANS

COMMEQUIERS

17.2.2022–25.3.2022

APREMONT (Est D21 - Nord rivière La Vie)

MACHE

SAINT-CHRISTOPHE-DU-LIGNERON (est D754)

SAINT-PAUL-MONT-PENIT

LA CHAPELLE PALLUAU Ouest D978

FALLERON

GRAND’LANDES Ouest D81 et D50

17.3.2022–25.3.2022

Medlemsstat: Italien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The area of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354) | 28.2.2022 |
| The area of Veneto Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354) | 20.2.2022–28.2.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432) | 14.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432) | 6.3.2022–14.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439) | 19.3.2022 |
| The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439) | 11.3.2022–19.3.2022 |
| The area of Toscana and Emilia-Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191) | 21.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191) | 13.3.2022–21.3.2022 |
| The area of Toscana Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317) | 25.3.2022 |
| The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317) | 17.3.2022–25.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The area of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354)

28.2.2022

The area of Veneto Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreaks ADIS: IT-HPAI(P)-2021-00168, IT-HPAI(P)-2021-00246, IT-HPAI(P)-2021-00247, IT-HPAI(P)-2021-00248, IT-HPAI(P)-2021-00301, IT-HPAI(P)-2021-00304 (WGS84 dec. coordinates N45.277172844 E11.061649543, N45.280768665 E11.050865463, N45.278391753 E11.059469926, N45.275557225 E11.058289583, N45.276713596 E11.048013722, N45.274003643 E11.058793354)

20.2.2022–28.2.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432)

14.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00016 (WGS84 dec. coordinates N45.089934 E9.380432)

6.3.2022–14.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439)

19.3.2022

The area of Lombardia and Emilia Romagna Regions within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00019 (WGS84 dec. coordinates N45.087314 E9.396439)

11.3.2022–19.3.2022

The area of Toscana and Emilia-Romagna Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191)

21.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00018 (WGS84 dec. coordinates N44.043697 E11.153191)

13.3.2022–21.3.2022

The area of Toscana Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317)

25.3.2022

The area of Toscana Region within a circle of radius of three kilometers from the following outbreak ADIS: IT-HPAI(P)-2022-00017 (WGS84 dec. coordinates N43.928892 E11.062317)

17.3.2022–25.3.2022

Medlemsstat: Ungern

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye: |
| Bugac, Fülöpjakab, Nyárlőrinc, Kiksunfélegyháza, Kunszállás, Tiszaalpár és Városföld települések teljes közigazgatási területe. | 7.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád megye:

Bugac, Fülöpjakab, Nyárlőrinc, Kiksunfélegyháza, Kunszállás, Tiszaalpár és Városföld települések teljes közigazgatási területe.

7.3.2022

Medlemsstat: Nederländerna

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Municipality Dronten, province Flevoland |
| Municipality Biddinghuizen, province Flevoland
  Vanaf de kruising Hoge vaart/ lepelaartocht, Lepelaartocht volgen in noordelijke richting tot aan Vogelweg.
  Vogelweg volgen in oostelijke richting tot aan Knardijk.
  Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Meerkoetenweg.
  Meerkoetenweg volgen in oostelijke richting tot aan Anthony Fokkerweg.
  Anthony Fokkerweg volgen in noordelijke richting tot aan A6.
  A6 volgen in oostelijke richting tot aan Lage Vaart.
  Lage Vaart volgen in oostelijke richting overgaand in Dronterweg tot aan Roodbeenweg.
  Roodbeenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ottolanderlaan.
  Ottolanderlaan volgen in oostelijke richting tot aan Rietweg.
  Rietweg volgen in noordelijke richting tot aan Van den Hamlaan.
  Van den Hamlaan volgen in oostelijke richting tot aan Ansjovisweg.
  Ansjovisweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ansjovistocht.
  Ansjovistocht volgen in oostelijke richting tot aan Hoge Vaart.
  Hoge Vaart volgen in zuidelijke richting tot aan Oldebroekertocht.
  Oldebroekertocht volgen in zuidelijke richting tot aan Bremenbergertocht.
  Bremenbergertocht volgen in zuidelijke richting tot aan waterloop door Walibi World.
  Waterloop volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg.
  Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Rotonde.
  Rotonde 3e afslag weg langs parkeerterrein volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergdijk.
  Bremerbergdijk volgen in westelijke richting tot aan KM paal 16.
  Vanaf KM paal 16 Veluwemeer oversteken tot aan Pangelerbeek.
  Pangelerbeek volgen in zuidelijke richting overgaand in Pangelerweg tot aan Kolmansweg.
  Kolmansweg volgen in westelijke richting tot aan Vreeweg.
  Vreeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Harderwijkerweg.
  Harderwijkerweg volgen in westelijke richting overgaand in Broeksteeg tot aan Hessenweg.
  Hessenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hierderweg tot aan A28.
  A28 volgen in westelijke richting tot aan Tankstation Drielander.
  Vanaf Drielander Wolderwijd oversteken tot aan Gelderseweg.
  Gelderseweg volgen in westelijke richting tot aan Spiekweg.
  Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Hoge vaart.
  Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan Lepelaartocht. | 2.3.2022 |
| Those parts of the municipalities Dronten, Lelystad, Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,60983, lat 52,42483 | 22.2.2022–2.3.2022 |
| Municipality West Betuwe, province Gelderland |
| 1. | Vanaf Brug A27/Boven Merwede, Boven Merwede via Avelingerdiep volgen in noordelijke richting, overgaand in Schelluinse Gat, overgaand in Zandkade tot aan Voordijk. |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Municipality Dronten, province Flevoland

Municipality Biddinghuizen, province Flevoland

Vanaf de kruising Hoge vaart/ lepelaartocht, Lepelaartocht volgen in noordelijke richting tot aan Vogelweg.

Vogelweg volgen in oostelijke richting tot aan Knardijk.

Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Meerkoetenweg.

Meerkoetenweg volgen in oostelijke richting tot aan Anthony Fokkerweg.

Anthony Fokkerweg volgen in noordelijke richting tot aan A6.

A6 volgen in oostelijke richting tot aan Lage Vaart.

Lage Vaart volgen in oostelijke richting overgaand in Dronterweg tot aan Roodbeenweg.

Roodbeenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ottolanderlaan.

Ottolanderlaan volgen in oostelijke richting tot aan Rietweg.

Rietweg volgen in noordelijke richting tot aan Van den Hamlaan.

Van den Hamlaan volgen in oostelijke richting tot aan Ansjovisweg.

Ansjovisweg volgen in zuidelijke richting tot aan Ansjovistocht.

Ansjovistocht volgen in oostelijke richting tot aan Hoge Vaart.

Hoge Vaart volgen in zuidelijke richting tot aan Oldebroekertocht.

Oldebroekertocht volgen in zuidelijke richting tot aan Bremenbergertocht.

Bremenbergertocht volgen in zuidelijke richting tot aan waterloop door Walibi World.

Waterloop volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg.

Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Rotonde.

Rotonde 3e afslag weg langs parkeerterrein volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergdijk.

Bremerbergdijk volgen in westelijke richting tot aan KM paal 16.

Vanaf KM paal 16 Veluwemeer oversteken tot aan Pangelerbeek.

Pangelerbeek volgen in zuidelijke richting overgaand in Pangelerweg tot aan Kolmansweg.

Kolmansweg volgen in westelijke richting tot aan Vreeweg.

Vreeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Harderwijkerweg.

Harderwijkerweg volgen in westelijke richting overgaand in Broeksteeg tot aan Hessenweg.

Hessenweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hierderweg tot aan A28.

A28 volgen in westelijke richting tot aan Tankstation Drielander.

Vanaf Drielander Wolderwijd oversteken tot aan Gelderseweg.

Gelderseweg volgen in westelijke richting tot aan Spiekweg.

Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Hoge vaart.

Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan Lepelaartocht.

2.3.2022

Those parts of the municipalities Dronten, Lelystad, Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,60983, lat 52,42483

22.2.2022–2.3.2022

Municipality West Betuwe, province Gelderland

1.

Vanaf Brug A27/Boven Merwede, Boven Merwede via Avelingerdiep volgen in noordelijke richting, overgaand in Schelluinse Gat, overgaand in Zandkade tot aan Voordijk.

| 2. | Voordijk volgen in noordelijke richting tot aan Giessen. |
| --- | --- |

2.

Voordijk volgen in noordelijke richting tot aan Giessen.

| 3. | Giessen volgen in oostelijke richting, overgaand in Noordeloos, overgaand in Groote Vliet tot aan Bordenweg. |
| --- | --- |

3.

Giessen volgen in oostelijke richting, overgaand in Noordeloos, overgaand in Groote Vliet tot aan Bordenweg.

| 4. | Bordenweg volgen in oostelijke richting, Oude Zederik overstekend tot aan A27. |
| --- | --- |

4.

Bordenweg volgen in oostelijke richting, Oude Zederik overstekend tot aan A27.

| 5. | A27 volgen in noordelijke richting tot aan Achterkade. |
| --- | --- |

5.

A27 volgen in noordelijke richting tot aan Achterkade.

| 6. | Achterkade volgen in zuidelijke richting, overgaand in Zijderveldselaan tot aan Dorpsweg. |
| --- | --- |

6.

Achterkade volgen in zuidelijke richting, overgaand in Zijderveldselaan tot aan Dorpsweg.

| 7. | Dorpsweg volgen in zuidelijke richting tot aan N484. |
| --- | --- |

7.

Dorpsweg volgen in zuidelijke richting tot aan N484.

| 8. | N484 volgen in oostelijke richting tot aan A12. |
| --- | --- |

8.

N484 volgen in oostelijke richting tot aan A12.

| 9. | A12 volgen in zuidelijke richting tot aan Steenweg. |
| --- | --- |

9.

A12 volgen in zuidelijke richting tot aan Steenweg.

| 10. | Steenweg volgen in westelijke richting, overgaand in Waalbandijk tot aan de Waal. |
| --- | --- |

10.

Steenweg volgen in westelijke richting, overgaand in Waalbandijk tot aan de Waal.

| 11. | De Waal volgen in westelijke richting tot aan Waalbandijk (Gameren). |
| --- | --- |

11.

De Waal volgen in westelijke richting tot aan Waalbandijk (Gameren).

| 12. | Waalbandijk (Gameren) volgen in westelijke richting tot aan Delkant. |
| --- | --- |

12.

Waalbandijk (Gameren) volgen in westelijke richting tot aan Delkant.

| 13. | Delkant volgen in zuidelijke richting, overgaand in Prins Willem Alexanderstraat tot aan Jan Stuverstraat. |
| --- | --- |

13.

Delkant volgen in zuidelijke richting, overgaand in Prins Willem Alexanderstraat tot aan Jan Stuverstraat.

| 14. | Jan Stuverstraat volgen in westelijke richting, overgaand in Dreef tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

14.

Jan Stuverstraat volgen in westelijke richting, overgaand in Dreef tot aan Zeedijk.

| 15. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Eendenkade. |
| --- | --- |

15.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Eendenkade.

| 16. | Eendenkade volgen in oostelijke richting tot aan Vliet. |
| --- | --- |

16.

Eendenkade volgen in oostelijke richting tot aan Vliet.

| 17. | Vliet volgen in zuidelijke richting tot aan Afgedamde Maas. |
| --- | --- |

17.

Vliet volgen in zuidelijke richting tot aan Afgedamde Maas.

| 18. | Afgedamde Maas volgen in zuidelijke richting tot aan pad naar Maasdijk. |
| --- | --- |

18.

Afgedamde Maas volgen in zuidelijke richting tot aan pad naar Maasdijk.

| 19. | Maasdijk volgen in westelijke richting tot aan De Kroon. |
| --- | --- |

19.

Maasdijk volgen in westelijke richting tot aan De Kroon.

| 20. | De Kroon volgen in westelijke richting tot aan Perzikstraat. |
| --- | --- |

20.

De Kroon volgen in westelijke richting tot aan Perzikstraat.

| 21. | Perzikstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Wijksestraat. |
| --- | --- |

21.

Perzikstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Wijksestraat.

| 22. | Wijksestraat volgen in westelijke richting tot aan Groeneweg. |
| --- | --- |

22.

Wijksestraat volgen in westelijke richting tot aan Groeneweg.

| 23. | Groeneweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Bosseweg tot aan Het Hakkevelt. |
| --- | --- |

23.

Groeneweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Bosseweg tot aan Het Hakkevelt.

| 24. | Het Hakkevelt volgen in noordelijke richting tot aan Zwaansheuvel. |
| --- | --- |

24.

Het Hakkevelt volgen in noordelijke richting tot aan Zwaansheuvel.

| 25. | Zwaansheuvel volgen in noordelijke richting tot aan Achterdijk. |
| --- | --- |

25.

Zwaansheuvel volgen in noordelijke richting tot aan Achterdijk.

| 26. | Achterdijk volgen in westelijke richting, overgaand in Eendenveld tot aan Broekgraaf. |
| --- | --- |

26.

Achterdijk volgen in westelijke richting, overgaand in Eendenveld tot aan Broekgraaf.

| 27. | Broekgraaf volgen in noordelijke richting, overgaand in Hoge Oldersdijk tot aan Waardhuizen. |
| --- | --- |

27.

Broekgraaf volgen in noordelijke richting, overgaand in Hoge Oldersdijk tot aan Waardhuizen.

| 28. | Waardhuizen volgen in noordelijke richting tot aan Almweg. |
| --- | --- |

28.

Waardhuizen volgen in noordelijke richting tot aan Almweg.

| 29. | Almweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Alm. |
| --- | --- |

29.

Almweg volgen in westelijke richting tot aan Oude Alm.

| 30. | Oude Alm volgen in noordelijke richting, overgaand in Wijde Alm tot aan Waterloop. |
| --- | --- |

30.

Oude Alm volgen in noordelijke richting, overgaand in Wijde Alm tot aan Waterloop.

| 31. | Waterloop volgen in noordelijke richting onder Poortweg door tot aan A27. |
| --- | --- |

31.

Waterloop volgen in noordelijke richting onder Poortweg door tot aan A27.

| 32. | A27 volgen in noordelijke richting tot aan Boven Merwede. |
| --- | --- |

32.

A27 volgen in noordelijke richting tot aan Boven Merwede.

3.3.2022

Those parts of the municipality West Betuwe (province GElderland) and Vijfheerenlanden (province Utrecht) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,07466, lat 51,85738

23.2.2022–3.3.2022

Municipality Zeewolde, province Flevoland

| 1. | Vanaf kruising Schollevaarweg/ Gruttoweg, Gruttoweg volgen in noordelijke richting tot aan Kluutweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Schollevaarweg/ Gruttoweg, Gruttoweg volgen in noordelijke richting tot aan Kluutweg.

| 2. | Kluutweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttotocht. |
| --- | --- |

2.

Kluutweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttotocht.

| 3. | Gruttotocht volgen in noordelijke richting overgaand in A27 tot aan A6. |
| --- | --- |

3.

Gruttotocht volgen in noordelijke richting overgaand in A27 tot aan A6.

| 4. | A6 volgen in oostelijke richting tot aan Spectrumdreef. |
| --- | --- |

4.

A6 volgen in oostelijke richting tot aan Spectrumdreef.

| 5. | Spectrumdreef volgen in noordelijke richting tot aan Evenaar. |
| --- | --- |

5.

Spectrumdreef volgen in noordelijke richting tot aan Evenaar.

| 6. | Evenaar volgen in westelijke richting tot aan Atlas. |
| --- | --- |

6.

Evenaar volgen in westelijke richting tot aan Atlas.

| 7. | Atlas volgen in noordelijke richting tot aan Kalenderweg. |
| --- | --- |

7.

Atlas volgen in noordelijke richting tot aan Kalenderweg.

| 8. | Kalanderweg volgen in oostelijke richting tot aan Bosranddreef. |
| --- | --- |

8.

Kalanderweg volgen in oostelijke richting tot aan Bosranddreef.

| 9. | Bosranddreef volgen in noordelijke richting overgaand in Jac. P. Thijsseweg tot aan Oostvaardersdijk. |
| --- | --- |

9.

Bosranddreef volgen in noordelijke richting overgaand in Jac. P. Thijsseweg tot aan Oostvaardersdijk.

| 10. | Oostvaardersdijk volgen in oostelijke richting overgaand in Houtribweg tot aan Houtribdreef. |
| --- | --- |

10.

Oostvaardersdijk volgen in oostelijke richting overgaand in Houtribweg tot aan Houtribdreef.

| 11. | Houtribdreef volgen in oostelijke richting tot aan Oostranddreef. |
| --- | --- |

11.

Houtribdreef volgen in oostelijke richting tot aan Oostranddreef.

| 12. | Oostranddreef volgen in zuidelijke richting tot aan Dronterweg. |
| --- | --- |

12.

Oostranddreef volgen in zuidelijke richting tot aan Dronterweg.

| 13. | Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan Larserringweg. |
| --- | --- |

13.

Dronterweg volgen in oostelijke richting tot aan Larserringweg.

| 14. | Larserringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Rietweg. |
| --- | --- |

14.

Larserringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Rietweg.

| 15. | Rietweg volgen in westelijke richting tot aan Harderringweg. |
| --- | --- |

15.

Rietweg volgen in westelijke richting tot aan Harderringweg.

| 16. | Harderringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Vleetweg. |
| --- | --- |

16.

Harderringweg volgen in zuidelijke richting tot aan Vleetweg.

| 17. | Vleetweg volgen in westelijke richting tot aan Larserweg. |
| --- | --- |

17.

Vleetweg volgen in westelijke richting tot aan Larserweg.

| 18. | Larserweg volgen in zuidelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

18.

Larserweg volgen in zuidelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 19. | Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Ganzenweg. |
| --- | --- |

19.

Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Ganzenweg.

| 20. | Ganzenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg. |
| --- | --- |

20.

Ganzenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg.

| 21. | Sternweg volgen in westelijke richting tot aan Knardijk. |
| --- | --- |

21.

Sternweg volgen in westelijke richting tot aan Knardijk.

| 22. | Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Ossenkampweg. |
| --- | --- |

22.

Knardijk volgen in noordelijke richting tot aan Ossenkampweg.

| 23. | Ossenkampweg volgen in westelijke richting overgaand in Helling overgaand in Beloop tot aan Kruisboog. |
| --- | --- |

23.

Ossenkampweg volgen in westelijke richting overgaand in Helling overgaand in Beloop tot aan Kruisboog.

| 24. | Kruisboog volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg. |
| --- | --- |

24.

Kruisboog volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg.

| 25. | Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

25.

Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 26. | Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg. |
| --- | --- |

26.

Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg.

| 27. | Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg. |
| --- | --- |

27.

Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg.

| 28. | Schollevaarweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttoweg. |
| --- | --- |

28.

Schollevaarweg volgen in westelijke richting tot aan Gruttoweg.

5.3.2022

Those parts of the municipalities Zeewolde and Lelystad (Flevoland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,44293, lat 52,42627

25.2.2022–5.3.2022

Municipality Harderwijk, province Gelderland

| 1. | Vanaf kruising Nulderpad / Spiekweg, Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Nulderpad / Spiekweg, Spiekweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 2. | Gooiseweg volgen in oostelijke richting tot aan Boordmeestocht. |
| --- | --- |

2.

Gooiseweg volgen in oostelijke richting tot aan Boordmeestocht.

| 3. | Baardmeestocht volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart. |
| --- | --- |

3.

Baardmeestocht volgen in noordelijke richting tot aan Hoge Vaart.

| 4. | Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan N302. |
| --- | --- |

4.

Hoge Vaart volgen in oostelijke richting tot aan N302.

| 5. | N302 volgen in noordelijke richting tot aan Rietweg. |
| --- | --- |

5.

N302 volgen in noordelijke richting tot aan Rietweg.

| 6. | Rietweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoekwanttocht. |
| --- | --- |

6.

Rietweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoekwanttocht.

| 7. | Hoekwandtocht volgen in zuidelijke richting tot aan Biddingerweg. |
| --- | --- |

7.

Hoekwandtocht volgen in zuidelijke richting tot aan Biddingerweg.

| 8. | Biddingerweg volgen in oostelijke richting tot aan rand sportpark de Schelp. |
| --- | --- |

8.

Biddingerweg volgen in oostelijke richting tot aan rand sportpark de Schelp.

| 9. | Rand volgen in zuidelijke richting tot aan Kokkelweg. |
| --- | --- |

9.

Rand volgen in zuidelijke richting tot aan Kokkelweg.

| 10. | Kokkelweg volgen in oostelijke richting tot aan N708. |
| --- | --- |

10.

Kokkelweg volgen in oostelijke richting tot aan N708.

| 11. | N708 volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergtocht. |
| --- | --- |

11.

N708 volgen in zuidelijke richting tot aan Bremerbergtocht.

| 12. | Bremertocht 1600 meter volgen in oostelijke richting tot bospad. |
| --- | --- |

12.

Bremertocht 1600 meter volgen in oostelijke richting tot bospad.

| 13. | Bospad volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg, |
| --- | --- |

13.

Bospad volgen in zuidelijke richting tot aan Spijkweg,

| 14. | Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Bijsselseweg. |
| --- | --- |

14.

Spijkweg volgen in westelijke richting tot aan Bijsselseweg.

| 15. | Bijsselseweg volgen in zuidelijke richting Veluwemeer overstekend tot aan Bliksweg. |
| --- | --- |

15.

Bijsselseweg volgen in zuidelijke richting Veluwemeer overstekend tot aan Bliksweg.

| 16. | Bliksweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Oude Molenweg overgaand in Molenweg tot aan Bovenweg. |
| --- | --- |

16.

Bliksweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Oude Molenweg overgaand in Molenweg tot aan Bovenweg.

| 17. | Bovenweg volgen in oostelijke richting tot aan Elburgseweg. |
| --- | --- |

17.

Bovenweg volgen in oostelijke richting tot aan Elburgseweg.

| 18. | Elburgseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oenenburgweg. |
| --- | --- |

18.

Elburgseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oenenburgweg.

| 19. | Oenenburgweg volgen in zuidelijke richting tot aan Eperweg. |
| --- | --- |

19.

Oenenburgweg volgen in zuidelijke richting tot aan Eperweg.

| 20. | Eperweg volgen in oostelijke richting tot aan Pasopweg. |
| --- | --- |

20.

Eperweg volgen in oostelijke richting tot aan Pasopweg.

| 21. | Pasopweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tongerenseweg. |
| --- | --- |

21.

Pasopweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tongerenseweg.

| 22. | Tongerenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Gortelseweg. |
| --- | --- |

22.

Tongerenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Gortelseweg.

| 23. | Gortelseweg volgen in westelijke richting tot aan Elspeterbosweg. |
| --- | --- |

23.

Gortelseweg volgen in westelijke richting tot aan Elspeterbosweg.

| 24. | Elspeterbosweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Vierhouterweg tot aan Uddelerweg N310. |
| --- | --- |

24.

Elspeterbosweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Vierhouterweg tot aan Uddelerweg N310.

| 25. | N310 volgen in zuidelijke richting overgaand in Garderenseweg overgaand in Koningsweg tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

25.

N310 volgen in zuidelijke richting overgaand in Garderenseweg overgaand in Koningsweg tot aan Dorpsstraat.

| 26. | Dorpsstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Putterweg overgaand in Garderenseweg overgaand in Achterstraat overgaand in Dorpsstraat overgaand in Stationsstraat tot aan Cleenhorsterweg. |
| --- | --- |

26.

Dorpsstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Putterweg overgaand in Garderenseweg overgaand in Achterstraat overgaand in Dorpsstraat overgaand in Stationsstraat tot aan Cleenhorsterweg.

| 27. | Cleenhorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Engersteeg. |
| --- | --- |

27.

Cleenhorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Engersteeg.

| 28. | Engersteeg volgen in westelijke richting tot aan Waterweg. |
| --- | --- |

28.

Engersteeg volgen in westelijke richting tot aan Waterweg.

| 29. | Waterweg volgen in zuidelijke richting tot aan De Kronkel(water). |
| --- | --- |

29.

Waterweg volgen in zuidelijke richting tot aan De Kronkel(water).

| 30. | De kronkel volgen in westelijke richting de A28 overstekend vervolgens Nuldernauw overstekend tot aan Seaewaldallee. |
| --- | --- |

30.

De kronkel volgen in westelijke richting de A28 overstekend vervolgens Nuldernauw overstekend tot aan Seaewaldallee.

| 31. | Seaewaldallee volgen in westelijke richting tot aan Nulderpad. |
| --- | --- |

31.

Seaewaldallee volgen in westelijke richting tot aan Nulderpad.

| 32. | Nulderpad volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg. |
| --- | --- |

32.

Nulderpad volgen in noordelijke richting tot aan Spiekweg.

9.3.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,6647, lat 52,34514

25.2.2022–7.3.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5,67004, lat 52,34306

27.2.2022–7.3.2022

Those parts of the municipalities Harderwijk and Nunspeet (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.66425, lat 52.34671

1.3.2022–9.3.2022

Municipality Lochem , province Gelderland

| 1. | Vanaf kruising Oudhuizerstraat spoorlijn Apeldoorn/Zutphen, spoorlijn volgen in noordelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising Oudhuizerstraat spoorlijn Apeldoorn/Zutphen, spoorlijn volgen in noordelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 2. | Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Zutphenseweg. |
| --- | --- |

2.

Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Zutphenseweg.

| 3. | Zutphenseweg volgen in westelijke richting tot aan Withagenweg. |
| --- | --- |

3.

Zutphenseweg volgen in westelijke richting tot aan Withagenweg.

| 4. | Withagenweg volgen in noordelijke richting tot aan Bloemenksweg. |
| --- | --- |

4.

Withagenweg volgen in noordelijke richting tot aan Bloemenksweg.

| 5. | Bloemenksweg volgen in noordelijke richting tot aan Kneuterstraat. |
| --- | --- |

5.

Bloemenksweg volgen in noordelijke richting tot aan Kneuterstraat.

| 6. | Kneuterstraat volgen in oostelijke richting tot aan Enkweg. |
| --- | --- |

6.

Kneuterstraat volgen in oostelijke richting tot aan Enkweg.

| 7. | Enkweg volgen in noordelijke richting overgaand in H.W. Iordensweg tot aan A2. |
| --- | --- |

7.

Enkweg volgen in noordelijke richting overgaand in H.W. Iordensweg tot aan A2.

| 8. | A2 volgen in oostelijke richting tot aan Deventerweg. |
| --- | --- |

8.

A2 volgen in oostelijke richting tot aan Deventerweg.

| 9. | Deventerweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorwegenstraat. |
| --- | --- |

9.

Deventerweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorwegenstraat.

| 10. | Noorwegenstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Visbystraat overgaand in Zweedsestraat tot aan Holterweg. |
| --- | --- |

10.

Noorwegenstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Visbystraat overgaand in Zweedsestraat tot aan Holterweg.

| 11. | Holterweg volgen in westelijke richting tot aan Spitdijk. |
| --- | --- |

11.

Holterweg volgen in westelijke richting tot aan Spitdijk.

| 12. | Spitdijk volgen in zuidelijke richting overgaand in Deventerweg overgaand in Dorpsstraat overgaand in Looweg tot aan Schipbeeksweg. |
| --- | --- |

12.

Spitdijk volgen in zuidelijke richting overgaand in Deventerweg overgaand in Dorpsstraat overgaand in Looweg tot aan Schipbeeksweg.

| 13. | Schipbeeksweg volgen in zuidelijke richting tot aan Marsdijk. |
| --- | --- |

13.

Schipbeeksweg volgen in zuidelijke richting tot aan Marsdijk.

| 14. | Marsdijk volgen in oostelijke richting tot aan A1i. |
| --- | --- |

14.

Marsdijk volgen in oostelijke richting tot aan A1i.

| 15. | A1 volgen in oostelijke richting tot aan Schipbeek. |
| --- | --- |

15.

A1 volgen in oostelijke richting tot aan Schipbeek.

| 16. | Schipbeek volgen in oostelijke richting tot aan Voorste beek. |
| --- | --- |

16.

Schipbeek volgen in oostelijke richting tot aan Voorste beek.

| 17. | Voorste beek volgen in zuidelijke richting overgaand in Dortherbeek Oost tot aan Holterweg. |
| --- | --- |

17.

Voorste beek volgen in zuidelijke richting overgaand in Dortherbeek Oost tot aan Holterweg.

| 18. | Holterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Markeloseweg. |
| --- | --- |

18.

Holterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Markeloseweg.

| 19. | Markeloseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olde Diek. |
| --- | --- |

19.

Markeloseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olde Diek.

| 20. | Olde Diek volgen in zuidelijke richting tot aan Verwoldseweg. |
| --- | --- |

20.

Olde Diek volgen in zuidelijke richting tot aan Verwoldseweg.

| 21. | Verwoldseweg volgen in oostelijke richting tot aan Dijkmansweg. |
| --- | --- |

21.

Verwoldseweg volgen in oostelijke richting tot aan Dijkmansweg.

| 22. | Dijkmansweg volgen in zuidelijke richting tot aan Amsenseweg. |
| --- | --- |

22.

Dijkmansweg volgen in zuidelijke richting tot aan Amsenseweg.

| 23. | Amsenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Stationsweg overgaand in Graaf Ottoweg tot aan Nieuwstad. |
| --- | --- |

23.

Amsenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Stationsweg overgaand in Graaf Ottoweg tot aan Nieuwstad.

| 24. | Nieuwstad volgen in zuidelijke richting overgaand in Zutphenseweg tot aan Hessenweg. |
| --- | --- |

24.

Nieuwstad volgen in zuidelijke richting overgaand in Zutphenseweg tot aan Hessenweg.

| 25. | Hessenweg volgen in oostelijke richting tot aan Tusselersveenweg, |
| --- | --- |

25.

Hessenweg volgen in oostelijke richting tot aan Tusselersveenweg,

| 26. | Tusselersveenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Het Langen. |
| --- | --- |

26.

Tusselersveenweg volgen in zuidelijke richting tot aan Het Langen.

| 27. | Het langen volgen in westelijke richting tot aan Vordenseweg. |
| --- | --- |

27.

Het langen volgen in westelijke richting tot aan Vordenseweg.

| 28. | Vordenseweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Wildenborgseweg tot aan Kapelweg. |
| --- | --- |

28.

Vordenseweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Wildenborgseweg tot aan Kapelweg.

| 29. | Kapelweg volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselweg. |
| --- | --- |

29.

Kapelweg volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselweg.

| 30. | Mosselweg volgen in oostelijke richting tot aan Wiersserbroekweg. |
| --- | --- |

30.

Mosselweg volgen in oostelijke richting tot aan Wiersserbroekweg.

| 31. | Wiersserbroekweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Ruurloseweg tot aan Kostedeweg. |
| --- | --- |

31.

Wiersserbroekweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Ruurloseweg tot aan Kostedeweg.

| 32. | Kostedeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lindeseweg. |
| --- | --- |

32.

Kostedeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lindeseweg.

| 33. | Lindeseweg volgen westelijke richting tot aan Lieferinkweg. |
| --- | --- |

33.

Lindeseweg volgen westelijke richting tot aan Lieferinkweg.

| 34. | Lieferinkweg volgen in zuidelijke richting tot aan Zomervreugdweg. |
| --- | --- |

34.

Lieferinkweg volgen in zuidelijke richting tot aan Zomervreugdweg.

| 35. | Zomervreugdweg volgen in westelijke richting tot aan Berkendijk. |
| --- | --- |

35.

Zomervreugdweg volgen in westelijke richting tot aan Berkendijk.

| 36. | Berkendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Maalderinkweg. |
| --- | --- |

36.

Berkendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Maalderinkweg.

| 37. | Maalderinkweg volgen in westelijke richting overgaand in Slotsweg tot aan Vordenseweg. |
| --- | --- |

37.

Maalderinkweg volgen in westelijke richting overgaand in Slotsweg tot aan Vordenseweg.

| 38. | Vordenseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lankhorsterweg. |
| --- | --- |

38.

Vordenseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lankhorsterweg.

| 39. | Lankhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Wichmondseweg. |
| --- | --- |

39.

Lankhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Wichmondseweg.

| 40. | Wichmondseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Koningsweg. |
| --- | --- |

40.

Wichmondseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Koningsweg.

| 41. | Koningsweg volgen in westelijke richting overgaand in Beekstraat overgaand in Kerveldijk overgaand in Beukenlaan tot aan Vrendenbargsedijk. |
| --- | --- |

41.

Koningsweg volgen in westelijke richting overgaand in Beekstraat overgaand in Kerveldijk overgaand in Beukenlaan tot aan Vrendenbargsedijk.

| 42. | Vrendenbargsedijk volgen in westelijke richting tot aan Dollemansstraat, |
| --- | --- |

42.

Vrendenbargsedijk volgen in westelijke richting tot aan Dollemansstraat,

| 43. | Dollemansstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Wolffstraat tot aan Covikseweg. |
| --- | --- |

43.

Dollemansstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Wolffstraat tot aan Covikseweg.

| 44. | Covikseweg volgen in noordelijke richting tot aan Dr Alfons Ariënstraat. |
| --- | --- |

44.

Covikseweg volgen in noordelijke richting tot aan Dr Alfons Ariënstraat.

| 45. | Dr Alfons Ariënstraat volgen in westelijke richting overgaand in Onderstraat tot aan Bovenstraat. |
| --- | --- |

45.

Dr Alfons Ariënstraat volgen in westelijke richting overgaand in Onderstraat tot aan Bovenstraat.

| 46. | Bovenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Veerweg. |
| --- | --- |

46.

Bovenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Veerweg.

| 47. | Veerweg volgen in westelijke richting tot aan Ijssel overstekend overgaand in Bronkhorsterweg tot aan N348. |
| --- | --- |

47.

Veerweg volgen in westelijke richting tot aan Ijssel overstekend overgaand in Bronkhorsterweg tot aan N348.

| 48. | N348 volgen in zuidelijke richting tot aan De Pothof. |
| --- | --- |

48.

N348 volgen in zuidelijke richting tot aan De Pothof.

| 49. | De Pothof volgen in westelijke richting tot aan Engelenburgerlaan. |
| --- | --- |

49.

De Pothof volgen in westelijke richting tot aan Engelenburgerlaan.

| 50. | Engelenburgerlaan volgen in westelijke richting overgaand in Eerbeekseweg tot aan L.R.Beunenlaan. |
| --- | --- |

50.

Engelenburgerlaan volgen in westelijke richting overgaand in Eerbeekseweg tot aan L.R.Beunenlaan.

| 51. | L.R.Beunenlaan volgen in noordelijke richting tot aan Knoevenoordstraat. |
| --- | --- |

51.

L.R.Beunenlaan volgen in noordelijke richting tot aan Knoevenoordstraat.

| 52. | Knoevenoordstraat volgen in westelijke richting tot aan Stouwstraat. |
| --- | --- |

52.

Knoevenoordstraat volgen in westelijke richting tot aan Stouwstraat.

| 53. | Stouwstraat volgen in noordelijke richting tot aan Rhienderensestraat. |
| --- | --- |

53.

Stouwstraat volgen in noordelijke richting tot aan Rhienderensestraat.

| 54. | Rhienderensestraat volgen in westelijke richting tot aan Hogestraat. |
| --- | --- |

54.

Rhienderensestraat volgen in westelijke richting tot aan Hogestraat.

| 55. | Hogestraat volgen in noordelijke richting tot aan Kikvorsenstraat. |
| --- | --- |

55.

Hogestraat volgen in noordelijke richting tot aan Kikvorsenstraat.

| 56. | Kikvorsenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Vosstraat. |
| --- | --- |

56.

Kikvorsenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Vosstraat.

| 57. | Vosstraat volgen in westelijke richting tot aan Hallsedijk. |
| --- | --- |

57.

Vosstraat volgen in westelijke richting tot aan Hallsedijk.

| 58. | Hallsedijk volgen in noordelijke richting overgaand in Polveensweg tot aan Voorster Beek. |
| --- | --- |

58.

Hallsedijk volgen in noordelijke richting overgaand in Polveensweg tot aan Voorster Beek.

| 59. | Voorsterbeek volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

59.

Voorsterbeek volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 60. | Oudhuizerstraat volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Aleldoorn/Zutphen. |
| --- | --- |

60.

Oudhuizerstraat volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Aleldoorn/Zutphen.

10.3.2022

Those parts of the municipalities Lochem and Zutphen (province Gelderland) contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.24741, lat 52.15942

2.3.2022–10.3.2022

Municipality Putten, province Gelderland

| 1. | Vanaf Nijkerkernauw Laakse Hoek volgen in noordelijke richting tot aan Eemmeerdijk. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Nijkerkernauw Laakse Hoek volgen in noordelijke richting tot aan Eemmeerdijk.

| 2. | Eemmeerdijk volgen in westelijke richting overgaand in Slingerweg tot aan Winkelweg. |
| --- | --- |

2.

Eemmeerdijk volgen in westelijke richting overgaand in Slingerweg tot aan Winkelweg.

| 3. | Winkelweg volgen in noordelijke richting tot aan Nijkerkerweg. |
| --- | --- |

3.

Winkelweg volgen in noordelijke richting tot aan Nijkerkerweg.

| 4. | Nijkerkerweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg. |
| --- | --- |

4.

Nijkerkerweg volgen in noordelijke richting tot aan Gooiseweg.

| 5. | Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg. |
| --- | --- |

5.

Gooiseweg volgen in westelijke richting tot aan Adelaarsweg.

| 6. | Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg. |
| --- | --- |

6.

Adelaarsweg volgen in noordelijke richting tot aan Schollevaarweg.

| 7. | Schollevaarweg volgen oostelijke richting tot aan Knardijk. |
| --- | --- |

7.

Schollevaarweg volgen oostelijke richting tot aan Knardijk.

| 8. | Knardijk volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg. |
| --- | --- |

8.

Knardijk volgen in zuidelijke richting tot aan Sternweg.

| 9. | Sternweg volgen in oostelijke richting tot aan N302. |
| --- | --- |

9.

Sternweg volgen in oostelijke richting tot aan N302.

| 10. | N302 volgen in zuidelijke richting tot aan Newtonweg. |
| --- | --- |

10.

N302 volgen in zuidelijke richting tot aan Newtonweg.

| 11. | Newtonweg volgen in oostelijke richting tot aan Zuiderzeestraatweg. |
| --- | --- |

11.

Newtonweg volgen in oostelijke richting tot aan Zuiderzeestraatweg.

| 12. | Zuiderzeestraatweg volgen in oostelijke richting tot aan Grevenhofsweg. |
| --- | --- |

12.

Zuiderzeestraatweg volgen in oostelijke richting tot aan Grevenhofsweg.

| 13. | Grevenhofsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Brouwersbosweg. |
| --- | --- |

13.

Grevenhofsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Brouwersbosweg.

| 14. | Brouwersbosweg volgen in zuidelijke richting tot aan Paasloweg. |
| --- | --- |

14.

Brouwersbosweg volgen in zuidelijke richting tot aan Paasloweg.

| 15. | Paasloweg volgen in oostelijke richting tot aan Bredeweg. |
| --- | --- |

15.

Paasloweg volgen in oostelijke richting tot aan Bredeweg.

| 16. | Bredeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Parallelweg. |
| --- | --- |

16.

Bredeweg volgen in zuidelijke richting tot aan Parallelweg.

| 17. | Parallelweg volgen in oostelijke richting tot aan Stuizandpad. |
| --- | --- |

17.

Parallelweg volgen in oostelijke richting tot aan Stuizandpad.

| 18. | Stuizandpad volgen in zuidelijke richting tot aan A28. |
| --- | --- |

18.

Stuizandpad volgen in zuidelijke richting tot aan A28.

| 19. | A28 volgen in oostelijke richting tot aan Hierderweg. |
| --- | --- |

19.

A28 volgen in oostelijke richting tot aan Hierderweg.

| 20. | Hierderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Poolseweg. |
| --- | --- |

20.

Hierderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Poolseweg.

| 21. | Poolseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Jonkheer c.j. Zandbergweg. |
| --- | --- |

21.

Poolseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Jonkheer c.j. Zandbergweg.

| 22. | Jonkheer c.j. Zandbergweg volgen in oostelijke richting overgaand in Garderenseweg tot aan Flevoweg. |
| --- | --- |

22.

Jonkheer c.j. Zandbergweg volgen in oostelijke richting overgaand in Garderenseweg tot aan Flevoweg.

| 23. | Flevoweg volgen in noordelijke richting tot aan Leuvenumseveld. |
| --- | --- |

23.

Flevoweg volgen in noordelijke richting tot aan Leuvenumseveld.

| 24. | Leuvenumseveld volgen in zuidelijke richting tot aan Garderenseweg. |
| --- | --- |

24.

Leuvenumseveld volgen in zuidelijke richting tot aan Garderenseweg.

| 25. | Garderenseweg volgen in westelijke richting overgaand in Speulderweg tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

25.

Garderenseweg volgen in westelijke richting overgaand in Speulderweg tot aan Dorpsstraat.

| 26. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Bakkerstraat. |
| --- | --- |

26.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting tot aan Bakkerstraat.

| 27. | Bakkerstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hogesteeg tot aan Apeldoornsestraat. |
| --- | --- |

27.

Bakkerstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hogesteeg tot aan Apeldoornsestraat.

| 28. | Apeldoornsetraat volgen in westelijke richting tot aan Heuvelrandweg. |
| --- | --- |

28.

Apeldoornsetraat volgen in westelijke richting tot aan Heuvelrandweg.

| 29. | Heuvelrandweg volgen in noordelijke richting tot aan De Voortsering. |
| --- | --- |

29.

Heuvelrandweg volgen in noordelijke richting tot aan De Voortsering.

| 30. | De Voortsering volgen in zuidelijke richting tot aan Overhorsterweg. |
| --- | --- |

30.

De Voortsering volgen in zuidelijke richting tot aan Overhorsterweg.

| 31. | Overhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Schoenlapperweg. |
| --- | --- |

31.

Overhorsterweg volgen in westelijke richting tot aan Schoenlapperweg.

| 32. | Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

32.

Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Woudweg.

| 33. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Appelstraat. |
| --- | --- |

33.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Appelstraat.

| 34. | Appelstraat volgen in westelijke richting tot aan Kamersteeg. |
| --- | --- |

34.

Appelstraat volgen in westelijke richting tot aan Kamersteeg.

| 35. | Kamersteeg volgen in noordelijke richting tot aan Barneveldseweg. |
| --- | --- |

35.

Kamersteeg volgen in noordelijke richting tot aan Barneveldseweg.

| 36. | Barneveldseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Peerweg. |
| --- | --- |

36.

Barneveldseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Peerweg.

| 37. | Peerweg volgen in westelijke richting tot aan Koperweg. |
| --- | --- |

37.

Peerweg volgen in westelijke richting tot aan Koperweg.

| 38. | Koperweg volgen in noordelijke richting tot aan Vossenweg. |
| --- | --- |

38.

Koperweg volgen in noordelijke richting tot aan Vossenweg.

| 39. | Vossenweg volgen in noordelijke richting overgaand in Nieuwe Laak tot aan Van Dijkhuizenstraat. |
| --- | --- |

39.

Vossenweg volgen in noordelijke richting overgaand in Nieuwe Laak tot aan Van Dijkhuizenstraat.

| 40. | Van Dijkhuizenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg. |
| --- | --- |

40.

Van Dijkhuizenstraat volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg.

| 41. | Amersfoortseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Arkenheemweg. |
| --- | --- |

41.

Amersfoortseweg volgen in zuidelijke richting tot aan Arkenheemweg.

| 42. | Arkenheemweg volgen in westelijke richting tot aan Bunschoterweg. |
| --- | --- |

42.

Arkenheemweg volgen in westelijke richting tot aan Bunschoterweg.

| 43. | Bunschoterweg volgen in westelijke richting tot aan Korte Holk. |
| --- | --- |

43.

Bunschoterweg volgen in westelijke richting tot aan Korte Holk.

| 44. | Korte Holk volgen in noordelijke richting tot aan Dommersbeek. |
| --- | --- |

44.

Korte Holk volgen in noordelijke richting tot aan Dommersbeek.

| 45. | Dommersbeek volgen in noordelijke richting tot aan Bontepoort. |
| --- | --- |

45.

Dommersbeek volgen in noordelijke richting tot aan Bontepoort.

| 46. | Bontepoort volgen in westelijke richting tot aan Wiel. |
| --- | --- |

46.

Bontepoort volgen in westelijke richting tot aan Wiel.

| 47. | Wiel volgen in noordelijke richting tot aan nekkeveld. |
| --- | --- |

47.

Wiel volgen in noordelijke richting tot aan nekkeveld.

| 48. | Nekkelveld volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkernauw. |
| --- | --- |

48.

Nekkelveld volgen in westelijke richting tot aan Nijkerkernauw.

| 49. | Nijkerkernauw overstekend tot aan Laakse Hoek. |
| --- | --- |

49.

Nijkerkernauw overstekend tot aan Laakse Hoek.

19.3.2022

Those parts of the municipalities Ermelo, Putten en Zeewolde contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 5.55815 lat 52.28283

11.3.2022–19.3.2022

Municipality Woltersum, province Groningen

| 1. | Vanaf kruising N46 / Wolddijk, Wolddijk volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Groningen-Delfijl. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N46 / Wolddijk, Wolddijk volgen in noordelijke richting tot aan spoorlijn Groningen-Delfijl.

| 2. | Spoorlijn volgen in oostelijke richting tot aan Boterdiep. |
| --- | --- |

2.

Spoorlijn volgen in oostelijke richting tot aan Boterdiep.

| 3. | Boterdiep volgen in noordelijke richting tot aan Fraamklapsterweg. |
| --- | --- |

3.

Boterdiep volgen in noordelijke richting tot aan Fraamklapsterweg.

| 4. | Fraamklapsterweg volgen in oostelijke richting tot aan Delleweg. |
| --- | --- |

4.

Fraamklapsterweg volgen in oostelijke richting tot aan Delleweg.

| 5. | Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Florastraat.

| 6. | Florastraat volgen in oostelijke richting tot aan Colpende. |
| --- | --- |

6.

Florastraat volgen in oostelijke richting tot aan Colpende.

| 7. | Colpende volgen in oostelijke richting tot aan Huizingerweg. |
| --- | --- |

7.

Colpende volgen in oostelijke richting tot aan Huizingerweg.

| 8. | Huizingerweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hoofdweg overgaand in Smedemaweg tot aan Westeremdenweg. |
| --- | --- |

8.

Huizingerweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Hoofdweg overgaand in Smedemaweg tot aan Westeremdenweg.

| 9. | Westeremdenweg volgen in oostelijke richting tot aan N46. |
| --- | --- |

9.

Westeremdenweg volgen in oostelijke richting tot aan N46.

| 10. | N46 volgen in noordelijke richting tot aan Karshofweg. |
| --- | --- |

10.

N46 volgen in noordelijke richting tot aan Karshofweg.

| 11. | Karshofweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Kuipersweg tot aan Weversweg. |
| --- | --- |

11.

Karshofweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Kuipersweg tot aan Weversweg.

| 12. | Weversweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Nieuwstad tot aan Coolmanspad. |
| --- | --- |

12.

Weversweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Nieuwstad tot aan Coolmanspad.

| 13. | Coolmanspad volgen in zuidelijke richting tot aan Fiveldijk. |
| --- | --- |

13.

Coolmanspad volgen in zuidelijke richting tot aan Fiveldijk.

| 14. | Fiveldijk volgen in oostelijke richting tot aan Garsthuizerweg. |
| --- | --- |

14.

Fiveldijk volgen in oostelijke richting tot aan Garsthuizerweg.

| 15. | Garsthuizerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg. |
| --- | --- |

15.

Garsthuizerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg.

| 16. | Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Westerweg. |
| --- | --- |

16.

Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Westerweg.

| 17. | Westerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg. |
| --- | --- |

17.

Westerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Terhornseweg.

| 18. | Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Leermenstermaar. |
| --- | --- |

18.

Terhornseweg volgen in oostelijke richting tot aan Leermenstermaar.

| 19. | Leermenstermaar volgen in zuidelijke richting tot aan Tuindersweg. |
| --- | --- |

19.

Leermenstermaar volgen in zuidelijke richting tot aan Tuindersweg.

| 20. | Tuindersweg volgen in oostelijke richting tot aan Kapslaan. |
| --- | --- |

20.

Tuindersweg volgen in oostelijke richting tot aan Kapslaan.

| 21. | Kapslaan volgen in oostelijke richting tot aan Leermensterpad. |
| --- | --- |

21.

Kapslaan volgen in oostelijke richting tot aan Leermensterpad.

| 22. | Leermensterpad volgen in zuidelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

22.

Leermensterpad volgen in zuidelijke richting tot aan Kloosterweg.

| 23. | Kloosterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Jurkwerderweg tot aan Damsterdiep. |
| --- | --- |

23.

Kloosterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Jurkwerderweg tot aan Damsterdiep.

| 24. | Damsterdiep volgen in westelijke richting tot aan Nieuwe Diep. |
| --- | --- |

24.

Damsterdiep volgen in westelijke richting tot aan Nieuwe Diep.

| 25. | Nieuwe Diep volgen in oostelijke richting tot aan Woldweg. |
| --- | --- |

25.

Nieuwe Diep volgen in oostelijke richting tot aan Woldweg.

| 26. | Woldweg volgen in zuidelijke richting tot aan N33. |
| --- | --- |

26.

Woldweg volgen in zuidelijke richting tot aan N33.

| 27. | N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Larkswerderweg. |
| --- | --- |

27.

N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Larkswerderweg.

| 28. | Larkswerderweg volgen in oostelijke richting tot aan Oude Heemweg. |
| --- | --- |

28.

Larkswerderweg volgen in oostelijke richting tot aan Oude Heemweg.

| 29. | Oude Heemweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

29.

Oude Heemweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 30. | Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Weereweg. |
| --- | --- |

30.

Hoofdweg volgen in oostelijke richting tot aan Weereweg.

| 31. | Weereweg volgen in zuidelijke richting overgaand in oost Zandenweg tot aan Oudeweg. |
| --- | --- |

31.

Weereweg volgen in zuidelijke richting overgaand in oost Zandenweg tot aan Oudeweg.

| 32. | Oudeweg volgen in westelijke richting tot aan N33. |
| --- | --- |

32.

Oudeweg volgen in westelijke richting tot aan N33.

| 33. | N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Ringmaar. |
| --- | --- |

33.

N33 volgen in zuidelijke richting tot aan Ringmaar.

| 34. | Ringmaar volgen in westelijke richting tot aan Slochterweg. |
| --- | --- |

34.

Ringmaar volgen in westelijke richting tot aan Slochterweg.

| 35. | Slochterweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Geert Veenhuizenweg tot aan Sappemeersterweg. |
| --- | --- |

35.

Slochterweg volgen in zuidelijke richting overgaand in Geert Veenhuizenweg tot aan Sappemeersterweg.

| 36. | Sappemeersterweg volgen in Zuidelijke richting overgaand inSpitsbergen overgaand in Achterste Noordzijde tot aan Siepweg. |
| --- | --- |

36.

Sappemeersterweg volgen in Zuidelijke richting overgaand inSpitsbergen overgaand in Achterste Noordzijde tot aan Siepweg.

| 37. | Siepweg volgen in oostelijke richting tot aan Lange Weg. |
| --- | --- |

37.

Siepweg volgen in oostelijke richting tot aan Lange Weg.

| 38. | Lange Weg volgen in zuidelijke richting overgaand in Slochterstraat tot aan Winschoterdiep. |
| --- | --- |

38.

Lange Weg volgen in zuidelijke richting overgaand in Slochterstraat tot aan Winschoterdiep.

| 39. | Winschoterdiep volgen in westelijke richting tot aan Van Storckenborgkanaal. |
| --- | --- |

39.

Winschoterdiep volgen in westelijke richting tot aan Van Storckenborgkanaal.

| 40. | Van Starckenborghkanaal volgen in westelijke richting tot aan N370. |
| --- | --- |

40.

Van Starckenborghkanaal volgen in westelijke richting tot aan N370.

| 41. | N370 volgen in noordelijke richting tot aan N46. |
| --- | --- |

41.

N370 volgen in noordelijke richting tot aan N46.

| 42. | N46 volgen in westelijke richting tot aan Wolddijk. |
| --- | --- |

42.

N46 volgen in westelijke richting tot aan Wolddijk.

17.3.2022

Those parts of the municipalities Groningen en Midden Groningen contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.72565 lat 53.26682

9.3.2022–17.3.2022

Municipality Het Hogeland, province Groningen

| 1. | Vanaf kruising A.G Belstraat/ Westervalge, Westervalge volgen in noordelijke richting tot aan Noordpolderkanaal. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A.G Belstraat/ Westervalge, Westervalge volgen in noordelijke richting tot aan Noordpolderkanaal.

| 2. | Noordpolderkanaal volgen in westelijke richting tot aan M.D.Teenstraweg. |
| --- | --- |

2.

Noordpolderkanaal volgen in westelijke richting tot aan M.D.Teenstraweg.

| 3. | M.D.Teenstraweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorderdijk. |
| --- | --- |

3.

M.D.Teenstraweg volgen in noordelijke richting tot aan Noorderdijk.

| 4. | Noorderdijk volgen in oostelijke richting tot aan Ranselgatweg. |
| --- | --- |

4.

Noorderdijk volgen in oostelijke richting tot aan Ranselgatweg.

| 5. | Ranselgatweg volgen in noordelijke richting tot aan Borkumkade. |
| --- | --- |

5.

Ranselgatweg volgen in noordelijke richting tot aan Borkumkade.

| 6. | Borkumkade volgen in noordelijke richting tot aan Doekegatkanaal. |
| --- | --- |

6.

Borkumkade volgen in noordelijke richting tot aan Doekegatkanaal.

| 7. | Doekegatkanaal volgen in zuidelijke richting tot aan Schildweg. |
| --- | --- |

7.

Doekegatkanaal volgen in zuidelijke richting tot aan Schildweg.

| 8. | Schildweg volgen in oostelijke richting tot aan Hubertgatweg. |
| --- | --- |

8.

Schildweg volgen in oostelijke richting tot aan Hubertgatweg.

| 9. | Hubertgatweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kwelderweg. |
| --- | --- |

9.

Hubertgatweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kwelderweg.

| 10. | Kwelderweg volgen in oostelijke richting overgaand in N33 tot aan Spijkstermaar. |
| --- | --- |

10.

Kwelderweg volgen in oostelijke richting overgaand in N33 tot aan Spijkstermaar.

| 11. | Spijkstermaar volgen in zuidelijke richting overgaand in Losderpermaar tot aan Godlinzermaar. |
| --- | --- |

11.

Spijkstermaar volgen in zuidelijke richting overgaand in Losderpermaar tot aan Godlinzermaar.

| 12. | Godlinzermaar volgen in westelijke richting tot aan Schoolweg. |
| --- | --- |

12.

Godlinzermaar volgen in westelijke richting tot aan Schoolweg.

| 13. | Schoolweg volgen in westelijke richting overgaand in Oostwijtwerderweg tot aan Bosweg. |
| --- | --- |

13.

Schoolweg volgen in westelijke richting overgaand in Oostwijtwerderweg tot aan Bosweg.

| 14. | Bosweg volgen in westelijke richting tot aan Molenweg. |
| --- | --- |

14.

Bosweg volgen in westelijke richting tot aan Molenweg.

| 15. | Molenweg volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Appingedam-Roodeschool. |
| --- | --- |

15.

Molenweg volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Appingedam-Roodeschool.

| 16. | Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Delleweg. |
| --- | --- |

16.

Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Delleweg.

| 17. | Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

17.

Delleweg volgen in noordelijke richting tot aan Weersterweg.

| 18. | Weersterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Stationsweg. |
| --- | --- |

18.

Weersterweg volgen in zuidelijke richting tot aan Stationsweg.

| 19. | Stationsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn. |
| --- | --- |

19.

Stationsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spoorlijn.

| 20. | Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Westerwijtwerdermaar. |
| --- | --- |

20.

Spoorlijn volgen in westelijke richting tot aan Westerwijtwerdermaar.

| 21. | Westerwijdwerdermaar volgen in noordelijke richting tot aan Dorpsweg. |
| --- | --- |

21.

Westerwijdwerdermaar volgen in noordelijke richting tot aan Dorpsweg.

| 22. | Dorpsweg volgen in westelijke richting tot aan Halteweg. |
| --- | --- |

22.

Dorpsweg volgen in westelijke richting tot aan Halteweg.

| 23. | Halteweg volgen in noordelijke richting tot aan Pomsterweg. |
| --- | --- |

23.

Halteweg volgen in noordelijke richting tot aan Pomsterweg.

| 24. | Pomsterweg volgen in westelijke richting tot aan Fraamweg. |
| --- | --- |

24.

Pomsterweg volgen in westelijke richting tot aan Fraamweg.

| 25. | Fraamweg volgen in noordelijke richting tot aan Onderdendamsterweg. |
| --- | --- |

25.

Fraamweg volgen in noordelijke richting tot aan Onderdendamsterweg.

| 26. | Onderdendamsterweg volgen in westelijke richting tot aan Stitswerderweg. |
| --- | --- |

26.

Onderdendamsterweg volgen in westelijke richting tot aan Stitswerderweg.

| 27. | Stitswerderweg volgen in noordelijke richting tot aan Anderwereldstertocht. |
| --- | --- |

27.

Stitswerderweg volgen in noordelijke richting tot aan Anderwereldstertocht.

| 28. | Anderwerekdstertocht volgen in westelijke richting tot aan Delthe. |
| --- | --- |

28.

Anderwerekdstertocht volgen in westelijke richting tot aan Delthe.

| 29. | Delthe volgen in noordelijke richting tot aan Kanaal door de Zuidhorn. |
| --- | --- |

29.

Delthe volgen in noordelijke richting tot aan Kanaal door de Zuidhorn.

| 30. | Kanaal door de Zuidhorn volgen in westelijke richting tot aan Onderdendamsterweg. |
| --- | --- |

30.

Kanaal door de Zuidhorn volgen in westelijke richting tot aan Onderdendamsterweg.

| 31. | Onderdendamsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in A.G.Bellstraat tot aan Westervalge. |
| --- | --- |

31.

Onderdendamsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in A.G.Bellstraat tot aan Westervalge.

22.3.2022

Those parts of the municipality Het Hoge Land contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 6.69457 lat 53.42069

14.3.2022–22.3.2022

Medlemsstat: Polen

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| Województwo dolnośląskie |
| 1) | w powiecie milickim:







  a) | w gminie Milicz miejscowości: Tworzymirki, Tworzymirki Górne, Wziąchowo Małe, Wziąchowo Wielkie, Ostrowąsy, Wodników Górny, Latkowa, Latkowa Gajdówka, Kolęda, Bartniki, Wrocławice, Gądkowice, Wróbliniec, Joachimówka, Wielgie Milickie, Stawczyk, Godnowa, Gajdówka, Dzierzgów, Nowe Grodzisko, Smelice, Średzina Chałupy, Lelików, Dyminy, Sławoszowice, Stawno, Ruda Milicka, Grabownica, Duchowo, Niesułowice, Czatkowice- na zachód od ulicy Rzecznej, Wałkowa; Wszewilki, północna i wschodnia część miasta Milicz ograniczona od południa ulicą Sułowską i od zachodu drogą krajową nr 15 (ul. Trzebnicka), Nowy Zamek poza terenem Rezerwatu Stawów Milickich |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

Województwo dolnośląskie

1)

w powiecie milickim:

a)

w gminie Milicz miejscowości: Tworzymirki, Tworzymirki Górne, Wziąchowo Małe, Wziąchowo Wielkie, Ostrowąsy, Wodników Górny, Latkowa, Latkowa Gajdówka, Kolęda, Bartniki, Wrocławice, Gądkowice, Wróbliniec, Joachimówka, Wielgie Milickie, Stawczyk, Godnowa, Gajdówka, Dzierzgów, Nowe Grodzisko, Smelice, Średzina Chałupy, Lelików, Dyminy, Sławoszowice, Stawno, Ruda Milicka, Grabownica, Duchowo, Niesułowice, Czatkowice- na zachód od ulicy Rzecznej, Wałkowa; Wszewilki, północna i wschodnia część miasta Milicz ograniczona od południa ulicą Sułowską i od zachodu drogą krajową nr 15 (ul. Trzebnicka), Nowy Zamek poza terenem Rezerwatu Stawów Milickich

| b) | w gminie Krośnice miejscowości: Wąbnice, Dąbrowa, Czarnogoździce, Wierzchowice, Krośnice, Police, Żeleźniki, Kotlarka- na południe od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc, Czeszyce, Luboradów, Grabownica, Stara Huta, Kuźnica Czeszycka, Suliradzice, c) w gminie Cieszków miejscowości: Wężowice, Góry, Jawor, Jankowa, Trzebicko, Trzebicko Dolne |
| --- | --- |

b)

w gminie Krośnice miejscowości: Wąbnice, Dąbrowa, Czarnogoździce, Wierzchowice, Krośnice, Police, Żeleźniki, Kotlarka- na południe od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc, Czeszyce, Luboradów, Grabownica, Stara Huta, Kuźnica Czeszycka, Suliradzice, c) w gminie Cieszków miejscowości: Wężowice, Góry, Jawor, Jankowa, Trzebicko, Trzebicko Dolne

25.2.2022

| 1) | w powiecie milickim:







  a) | w gminie: Milicz,miejscowości: Młodzianów, Bracław, Henrykowice, Potasznia, Borzynowo, Czatkowice- na wschód od ulicy Rzecznej, w miejscowości Nowy Zamek teren Rezerwatu Stawy Milickie, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie milickim:

a)

w gminie: Milicz,miejscowości: Młodzianów, Bracław, Henrykowice, Potasznia, Borzynowo, Czatkowice- na wschód od ulicy Rzecznej, w miejscowości Nowy Zamek teren Rezerwatu Stawy Milickie,

| b) | w gminie Krośnice miejscowości Kotlarka- na północ od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc |
| --- | --- |

b)

w gminie Krośnice miejscowości Kotlarka- na północ od drogi gminnej prowadzącej z Czatkowic do Czeszyc

17.2.2022–25.2.2022

Województwo łódzkie

| 1) | w powiecie sieradzkim:







  a) | w gminie Goszczanów miejscowości: Wola Tłomakowa, Sulmów, Sokołów, Wroniawy, Karolina, Lipicze, Lipicze-Olendry, Rzężawy, Goszczanów, Kaszew, Czerniaków, Poniatówek, Poniatów, Strachanów, Poradzew, Gawłowice, Poprężniki, Wacławów |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sieradzkim:

a)

w gminie Goszczanów miejscowości: Wola Tłomakowa, Sulmów, Sokołów, Wroniawy, Karolina, Lipicze, Lipicze-Olendry, Rzężawy, Goszczanów, Kaszew, Czerniaków, Poniatówek, Poniatów, Strachanów, Poradzew, Gawłowice, Poprężniki, Wacławów

| b) | w gminie Warta miejscowości: Zadąbrowie Rudunek, Zadąbrowie Wiatraczyska, Grzybki, Krąków, Augustynów, Witów, Czartki, Głaniszew, Zagajew, Góra, Gać Warcka, Kawęczynek, Raczków, Ustków, Socha, Cielce |
| --- | --- |

b)

w gminie Warta miejscowości: Zadąbrowie Rudunek, Zadąbrowie Wiatraczyska, Grzybki, Krąków, Augustynów, Witów, Czartki, Głaniszew, Zagajew, Góra, Gać Warcka, Kawęczynek, Raczków, Ustków, Socha, Cielce

| c) | w gminie Błaszki miejscowości: Chabierów, Chociszew, Kobylniki, Gorzałów, Garbów, Orzeżyn, Kalinowa, Tuwalczew, Adamki, Kwasków, Domaniew, Smaszków, Kostrzewice, Golków, Maciszewice, Woleń, Kokoszki, Kołdów, Sędzimirowice, Skalmierz, Suliszewice, Mroczki Małe, Wójcice, Nacesławice |
| --- | --- |

c)

w gminie Błaszki miejscowości: Chabierów, Chociszew, Kobylniki, Gorzałów, Garbów, Orzeżyn, Kalinowa, Tuwalczew, Adamki, Kwasków, Domaniew, Smaszków, Kostrzewice, Golków, Maciszewice, Woleń, Kokoszki, Kołdów, Sędzimirowice, Skalmierz, Suliszewice, Mroczki Małe, Wójcice, Nacesławice

16.3.2022

| 2) | w powiecie sieradzkim:






  a) | w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice, |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie sieradzkim:

a)

w gminie Goszczanów miejscowości: Chlewo, Wilkszyce, Wójcinek, Waliszewice, Świnice Kaliskie, Sulmówek, Stojanów, Chwalęcice,

| b) | w gminie Warta miejscowość: Zielęcin, |
| --- | --- |

b)

w gminie Warta miejscowość: Zielęcin,

| c) | w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo |
| --- | --- |

c)

w gminie Błaszki miejscowości: Korzenica, Morawki, Paulinowo

8.3.2022–16.3.2022

Województwo pomorskie

w powiecie chojnickim

gminie Chojnice miejscowości wraz z wybudowaniami: Ciechocin Pierwszy, Doręgowice, Kamionka (k. Zamartego), Nowy Dwór, Melanowo, Melanówek, Ogorzeliny, Sławęcin

9.3.2022

| 1) | w powiecie człuchowskim:







  a) | w gminie Debrzno miejscowości: Boboszewo, Bolesławowo, Cierznie, Debrzno, Gniewno, Główna, Jakubowo, Jeleniec, Kostrzyca, Krzepiszyn, Miłachowo, Myśligoszcz, Myśligoszcz Wybudowanie, Nierybie, Pokrzywy, Prusinowo Wybudowanie, Pędziszewo, Przypólsko, Rozdoły, Rozwory, Skowarnki, Słupia, Służewo, Smug, Stanisławka, Strzeszyn, Uniechówek, Uniechów, Uniechów Wybudowanie |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie człuchowskim:

a)

w gminie Debrzno miejscowości: Boboszewo, Bolesławowo, Cierznie, Debrzno, Gniewno, Główna, Jakubowo, Jeleniec, Kostrzyca, Krzepiszyn, Miłachowo, Myśligoszcz, Myśligoszcz Wybudowanie, Nierybie, Pokrzywy, Prusinowo Wybudowanie, Pędziszewo, Przypólsko, Rozdoły, Rozwory, Skowarnki, Słupia, Służewo, Smug, Stanisławka, Strzeszyn, Uniechówek, Uniechów, Uniechów Wybudowanie

| b) | w gminie Człuchów w miejscowości: Barkowo, Biskupnica, Biskupnica Wybudowanie, Chrząstowo, Chrząstowo Wybudowanie, Chrząstówko, Dziewiątka, Gębarzewo, Jaromierz, Migi, Mosiny, Rogowo |
| --- | --- |

b)

w gminie Człuchów w miejscowości: Barkowo, Biskupnica, Biskupnica Wybudowanie, Chrząstowo, Chrząstowo Wybudowanie, Chrząstówko, Dziewiątka, Gębarzewo, Jaromierz, Migi, Mosiny, Rogowo

| c) | w gminie Czarne miejscowości: Bińcze, Gliniana Góra, Wiśniowa Aleja, Wygonki |
| --- | --- |

c)

w gminie Czarne miejscowości: Bińcze, Gliniana Góra, Wiśniowa Aleja, Wygonki

14.3.2022

| 1) | w powiecie człuchowskim:







  a) | w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka, |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie człuchowskim:

a)

w gminie Debrzno miejscowości: Buchowo, Grzymisław, Kamień, Strzeczona, Strzeczonka,

| b) | w gminie Człuchów miejscowość Barkówko |
| --- | --- |

b)

w gminie Człuchów miejscowość Barkówko

7.3.2022–14.3.2022

Województwo kujawsko-pomorskie

| 1) | w powiecie sępoleńskim:







  a) | w gminie Sępólno Krajeńskie miejscowości: Sępólno Krajeńskie, Włościbórz, Zalesie, Komierowo, Lutowo, Dziechowo, Lutówko, Piaseczno, Sikorz, Trzciany, Wałdowo; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sępoleńskim:

a)

w gminie Sępólno Krajeńskie miejscowości: Sępólno Krajeńskie, Włościbórz, Zalesie, Komierowo, Lutowo, Dziechowo, Lutówko, Piaseczno, Sikorz, Trzciany, Wałdowo;

| b) | w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Dąbrowa, Dąbrówka, Jerzmionki, Niwy, Nowa Wieś, Witkowo, Zamarte, Płocicz; |
| --- | --- |

b)

w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Dąbrowa, Dąbrówka, Jerzmionki, Niwy, Nowa Wieś, Witkowo, Zamarte, Płocicz;

| 2) | w powiecie tucholskim,







  a) | w gminie Kęsowo miejscowości: Kęsowo, Obrowo, Pamiętowo, Przymuszewo |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie tucholskim,

a)

w gminie Kęsowo miejscowości: Kęsowo, Obrowo, Pamiętowo, Przymuszewo

9.3.2022

| 1) | w powiecie sępoleńskim:







  a) | w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie sępoleńskim:

a)

w gminie Kamień Krajeński miejscowości: Kamień Krajeński, Duża Cerkwica, Mała Cerkwica, Radzim, Obkas, Orzełek;

| 2) | w powiecie tucholskim:







  a) | w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie tucholskim:

a)

w gminie Kęsowo miejscowości: Drożdżenica

1.3.2022–9.3.2022

| 1) | w powiecie inowrocławskim:







  a) | w gminie Inowrocław miejscowości: Inowrocław, Strzemkowo, Dulsk, Marulewy, Bachorze Łęgi, Miechowice, Batkowo, Krusza Zamkowa, Karczyn-Wieś, Kłopot, Sikorowo, Trzaski, Sławęcinek, Łojewo, Latkowo, Łąkocin, Cieślin, Mimowola, Czyste, Góra, Gnojno, Jaronty, Tupadły, Witowy, Ostrowo Krzyckie, Orłowo; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie inowrocławskim:

a)

w gminie Inowrocław miejscowości: Inowrocław, Strzemkowo, Dulsk, Marulewy, Bachorze Łęgi, Miechowice, Batkowo, Krusza Zamkowa, Karczyn-Wieś, Kłopot, Sikorowo, Trzaski, Sławęcinek, Łojewo, Latkowo, Łąkocin, Cieślin, Mimowola, Czyste, Góra, Gnojno, Jaronty, Tupadły, Witowy, Ostrowo Krzyckie, Orłowo;

| b) | w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Bąkowo, Niemojewo, Dziewa, Głojkowo, Brudnia, Konary, Modliborzyce, Nowy Dwór, Ośniszczewko, Parchanki, Pieczyska, Pieranie, Wonorze, Zagajewice, Radojewice, Sobiesiernie; |
| --- | --- |

b)

w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Bąkowo, Niemojewo, Dziewa, Głojkowo, Brudnia, Konary, Modliborzyce, Nowy Dwór, Ośniszczewko, Parchanki, Pieczyska, Pieranie, Wonorze, Zagajewice, Radojewice, Sobiesiernie;

| c) | w gminie Gniewkowo miejscowości: Ostrowo, Kaczkowo, Wierzchosławice, Więcławice, Klepary, Wielowieś, Wierzbiczany, Lipie, Murzynko, Szpital, Szadłowice, Bąbolin, Skalmierowice; |
| --- | --- |

c)

w gminie Gniewkowo miejscowości: Ostrowo, Kaczkowo, Wierzchosławice, Więcławice, Klepary, Wielowieś, Wierzbiczany, Lipie, Murzynko, Szpital, Szadłowice, Bąbolin, Skalmierowice;

| d) | w gminie Kruszwica miejscowości: Przedbojewice, Janowice,Szarlej, Wola Wapowska, Arturowo, Karczyn; |
| --- | --- |

d)

w gminie Kruszwica miejscowości: Przedbojewice, Janowice,Szarlej, Wola Wapowska, Arturowo, Karczyn;

| e) | w gminie Rojewo miejscowości: Topola, Ściborze, Wybranowo, Dobiesławice, Mierogoniewice, Płonkowo |
| --- | --- |

e)

w gminie Rojewo miejscowości: Topola, Ściborze, Wybranowo, Dobiesławice, Mierogoniewice, Płonkowo

10.3.2022

| 1) | w powiecie inowrocławskim:






  a) | w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie inowrocławskim:

a)

w gminie Inowrocław miejscowości: Turzany, Marcinkowo, Olszewice, Komaszyce, Balczewo, Pławinek, Balin, Jacewo, Słońsko, Dziennice;

| b) | w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna |
| --- | --- |

b)

w gminie Dąbrowa Biskupia miejscowości: Parchanie, Rejna

| c) | w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski |
| --- | --- |

c)

w gminie Gniewkowo, miejscowość: Gąski

2.3.2022–10.3.2022

Województwo małopolskie

| 1) | w powiecie krakowskim ziemskim:







  a) | w gminie Jerzmanowice – Przeginia miejscowości: Czubrowice, Gotkowice, Jerzmanowice, Łazy, Racławice, Sąspów, Szklary |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie krakowskim ziemskim:

a)

w gminie Jerzmanowice – Przeginia miejscowości: Czubrowice, Gotkowice, Jerzmanowice, Łazy, Racławice, Sąspów, Szklary

| b) | w gminie Krzeszowice miejscowości: Czatkowice, Dębnik, Nawojowa Góra, Paczółtowice, Siedlec, Żary, Żbik część miejscowości Dubie - Krzeszowice – wschodnia część miasta ograniczona od strony zachodniej ulicami: Daszyńskiego, Rynek, Krakowską, Legionów Polskich, Czatkowice Górne |
| --- | --- |

b)

w gminie Krzeszowice miejscowości: Czatkowice, Dębnik, Nawojowa Góra, Paczółtowice, Siedlec, Żary, Żbik część miejscowości Dubie - Krzeszowice – wschodnia część miasta ograniczona od strony zachodniej ulicami: Daszyńskiego, Rynek, Krakowską, Legionów Polskich, Czatkowice Górne

| c) | w gminie Liszki miejscowości: Chrosna, Morawica |
| --- | --- |

c)

w gminie Liszki miejscowości: Chrosna, Morawica

| d) | w gminie Michałowice miejscowość: Górna Wieś |
| --- | --- |

d)

w gminie Michałowice miejscowość: Górna Wieś

| e) | w gminie Skała miejscowości: Cianowice, Maszyce, Niebyła-Świńczów, Ojców, Rzeplin, Skała, Smardzowice, Szczodrkowice, część miejscowości Skała-wieś – południowa część miejscowości od strony północnej ograniczona drogą wojewódzką nr 794; |
| --- | --- |

e)

w gminie Skała miejscowości: Cianowice, Maszyce, Niebyła-Świńczów, Ojców, Rzeplin, Skała, Smardzowice, Szczodrkowice, część miejscowości Skała-wieś – południowa część miejscowości od strony północnej ograniczona drogą wojewódzką nr 794;

| f) | w gminie Sułoszowa miejscowość Wola Kalinowska; |
| --- | --- |

f)

w gminie Sułoszowa miejscowość Wola Kalinowska;

| g) | w gminie Wielka Wieś miejscowości: Czajowice, Giebułtów, Modlnica, Modlniczka, Prądnik Korzkiewski, Szyce, Tomaszowice, Bębło – północna część miejscowości ograniczona od południa ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – północno-wschodnia część miejscowości ograniczona od strony południowo-zachodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną; |
| --- | --- |

g)

w gminie Wielka Wieś miejscowości: Czajowice, Giebułtów, Modlnica, Modlniczka, Prądnik Korzkiewski, Szyce, Tomaszowice, Bębło – północna część miejscowości ograniczona od południa ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – północno-wschodnia część miejscowości ograniczona od strony południowo-zachodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną;

| h) | w gminie Zabierzów miejscowości: Aleksandrowice, Balice, Brzezie, Brzezinka, Brzoskwinia, Burów, Kleszczów, Kochanów, Młynka, Niegoszowice, Nielepice, Pisary, Radwanowice, Rudawa, Rząska, Szczyglice, Zabierzów, Kobylany – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicą Jurajską oraz południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicą Akacjową; |
| --- | --- |

h)

w gminie Zabierzów miejscowości: Aleksandrowice, Balice, Brzezie, Brzezinka, Brzoskwinia, Burów, Kleszczów, Kochanów, Młynka, Niegoszowice, Nielepice, Pisary, Radwanowice, Rudawa, Rząska, Szczyglice, Zabierzów, Kobylany – zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicą Jurajską oraz południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicą Akacjową;

| i) | w gminie Zielonki miejscowości: Brzozówka, Garlica Duchowna, Garlica Murowana, Garliczka, Grębynice, Januszowice, Korzkiew, Owczary, Pękowice, Przybysławice, Trojanowice, Zielonki |
| --- | --- |

i)

w gminie Zielonki miejscowości: Brzozówka, Garlica Duchowna, Garlica Murowana, Garliczka, Grębynice, Januszowice, Korzkiew, Owczary, Pękowice, Przybysławice, Trojanowice, Zielonki

| 2) | w mieście Kraków: północno-zachodnia część miasta ograniczona od strony południowo-wschodniej ulicami: drogą wojewódzką 794 (ul. Zygmunta Glogera, ul. Matki Pauli Zofii Tajber, ul. Zielińską, ul. Henryka Pachońskiego, ul. Kazimierza Wyki), drogą krajową nr 7 (ul. Opolską, ul. Josepha Conrada), drogą krajową S7 (ul. Armii Krajowej) – do linii kolejowej nr 118 (Kraków Główny – Kraków Lotnisko), dalej wzdłuż tej linii kolejowej do ulicy Zielony Most, a następnie ulicami: Zielony Most, Na Błonie, Jesionową, Królowej Jadwigi, Junacką, Chełmską, Olszanicką |
| --- | --- |

2)

w mieście Kraków: północno-zachodnia część miasta ograniczona od strony południowo-wschodniej ulicami: drogą wojewódzką 794 (ul. Zygmunta Glogera, ul. Matki Pauli Zofii Tajber, ul. Zielińską, ul. Henryka Pachońskiego, ul. Kazimierza Wyki), drogą krajową nr 7 (ul. Opolską, ul. Josepha Conrada), drogą krajową S7 (ul. Armii Krajowej) – do linii kolejowej nr 118 (Kraków Główny – Kraków Lotnisko), dalej wzdłuż tej linii kolejowej do ulicy Zielony Most, a następnie ulicami: Zielony Most, Na Błonie, Jesionową, Królowej Jadwigi, Junacką, Chełmską, Olszanicką

25.3.2022

| 3) | w powiecie krakowskim ziemskim:






  a) | w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną; |
| --- | --- | --- |

3)

w powiecie krakowskim ziemskim:

a)

w gminie Wielka Wieś miejscowości: Wierzchowie, Bębło – południowa część miejscowości ograniczona od strony północnej ulicami: Na Dolinkę, Lasek, Południową i Turkusową, Będkowice – wschodnia część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicami: Długą, Browar i Kawiory, Biały Kościół – południowo-zachodnia część miejscowości ograniczona od strony północno-wschodniej ulicą Krakowską, Wielka Wieś- zachodnia część miejscowości ograniczona od strony wschodniej ulicami: Krakowską, Słoneczną, Centralną i Polną;

| b) | w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową |
| --- | --- |

b)

w gminie Zabierzów miejscowości: Bolechowice, Karniowice, Ujazd, Więckowice, Zelków, Kobylany – centralna część miejscowości ograniczona od strony zachodniej ulicą Jurajską, a od strony południowej ulicą Akacjową

17.3.2022–25.3.2022

Województwo wielkopolskie

| 1) | w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew; |
| --- | --- |

1)

w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Strzyżew, Sieroszewice, Parczew;

| 2) | w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów; |
| --- | --- |

2)

w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowość: Bogufałów;

| 3) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów |
| --- | --- |

3)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Biskupice Zabaryczne, Kotłów

24.3.2022

| 1) | w powiecie kaliskim, w gminie Godziesze Wielkie miejscowości: Stara Kakawa, Wola Droszewska, Zadowice; |
| --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim, w gminie Godziesze Wielkie miejscowości: Stara Kakawa, Wola Droszewska, Zadowice;

| 2) | w powiecie ostrowskim, w gminie Ostrów Wlkp. miejscowości: Czekanów, Wtórek, Sadowie, Nowe Kamienice, Wysocko Wielkie, Smardowskie Olendry; |
| --- | --- |

2)

w powiecie ostrowskim, w gminie Ostrów Wlkp. miejscowości: Czekanów, Wtórek, Sadowie, Nowe Kamienice, Wysocko Wielkie, Smardowskie Olendry;

| 3) | w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowości: Chynowa, Przygodziczki, Przygodzice, Antonin, Wysocko Małe, Smardów; |
| --- | --- |

3)

w powiecie ostrowskim, w gminie Przygodzice miejscowości: Chynowa, Przygodziczki, Przygodzice, Antonin, Wysocko Małe, Smardów;

| 4) | w powiecie ostrowskim, w gminie Nowe Skalmierzyce miejscowości: Leziona, Biskupice Ołoboczne; |
| --- | --- |

4)

w powiecie ostrowskim, w gminie Nowe Skalmierzyce miejscowości: Leziona, Biskupice Ołoboczne;

| 5) | w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Latowice, Wielowieś, Namysłaki, Bilczew, Psary, Ołobok, Sławin, Masanów, Rososzyca; |
| --- | --- |

5)

w powiecie ostrowskim, w gminie Sieroszewice miejscowości: Latowice, Wielowieś, Namysłaki, Bilczew, Psary, Ołobok, Sławin, Masanów, Rososzyca;

| 6) | miasto Ostrów Wielkopolski - osiedle Pruślin; |
| --- | --- |

6)

miasto Ostrów Wielkopolski - osiedle Pruślin;

| 7) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Mikstat-Pustkowie, Kaliszkowice Ołobockie, Kaliszkowice Kaliskie, Przedborów, Mikstat, Komorów; |
| --- | --- |

7)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Mikstat miejscowości: Mikstat-Pustkowie, Kaliszkowice Ołobockie, Kaliszkowice Kaliskie, Przedborów, Mikstat, Komorów;

| 8) | w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Grabów nad Prosną miejscowość Chlewo. |
| --- | --- |

8)

w powiecie ostrzeszowskim, w gminie Grabów nad Prosną miejscowość Chlewo.

16.3.2022–24.3.2022

Województwo wielkopolskie

| 1) | w powiecie złotowskim:







  a) | w gminie Lipka miejscowości: Debrzno Wieś, Lipka, Smolnica, Trudna, Laskowo, Scholastykowo, Łąkie; obszar leśny w obrębie miejscowości Potulice |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie złotowskim:

a)

w gminie Lipka miejscowości: Debrzno Wieś, Lipka, Smolnica, Trudna, Laskowo, Scholastykowo, Łąkie; obszar leśny w obrębie miejscowości Potulice

14.3.2022

| 2) | w powiecie kaliskim:







  a) | w gminie Lisków miejscowości: Swoboda, Budy Liskowskie, Ciepielew, Trzebienie |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie kaliskim:

a)

w gminie Lisków miejscowości: Swoboda, Budy Liskowskie, Ciepielew, Trzebienie

| b) | w gminie Koźminek miejscowości: Chodybki, Dębsko, Złotniki, Stary Karolew, Gać Kaliska, Moskurnia, Nowy Karolew, Ksawerów, Marianów, Smółki, Oszczeklin, Dąbrowa, Pietrzyków |
| --- | --- |

b)

w gminie Koźminek miejscowości: Chodybki, Dębsko, Złotniki, Stary Karolew, Gać Kaliska, Moskurnia, Nowy Karolew, Ksawerów, Marianów, Smółki, Oszczeklin, Dąbrowa, Pietrzyków

| c) | w gminie Szczytniki miejscowości: Radliczyce, Gorzuchy, Tymieniec, Mroczki Wielkie, Kościany, Lipka, Staw, Cieszyków, Trzęsów, Marchwacz-Kolonia |
| --- | --- |

c)

w gminie Szczytniki miejscowości: Radliczyce, Gorzuchy, Tymieniec, Mroczki Wielkie, Kościany, Lipka, Staw, Cieszyków, Trzęsów, Marchwacz-Kolonia

16.3.2022

| 1) | w powiecie kaliskim:







  a) | w gminie Ceków-Kolonia, miejscowości: Beznatka, Ceków, Ceków-Kolonia, Gostynie, Kamień, Kosmów, Kosmów-Kolonia, Kuźnica, Morawin, Nowa Plewnia, Nowe Prażuchy, Plewnia, Podzborów, Przedzeń, Przespolew Kościelny, Przespolew Pański, Stare Prażuchy, Szadek; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim:

a)

w gminie Ceków-Kolonia, miejscowości: Beznatka, Ceków, Ceków-Kolonia, Gostynie, Kamień, Kosmów, Kosmów-Kolonia, Kuźnica, Morawin, Nowa Plewnia, Nowe Prażuchy, Plewnia, Podzborów, Przedzeń, Przespolew Kościelny, Przespolew Pański, Stare Prażuchy, Szadek;

| b) | w gminie Koźminek miejscowości: Bogdanów, Chodybki, Gać Kaliska, Józefina,Koźminek, Ksawerów, Marianów, Moskurnia, Nowy Karolew, Nowy Nakwasin, Osuchów, Oszczeklin, Pietrzyków, Smółki, Stary Karolew, Stary Nakwasin, Złotniki, Rogal, Dąbrowa; |
| --- | --- |

b)

w gminie Koźminek miejscowości: Bogdanów, Chodybki, Gać Kaliska, Józefina,Koźminek, Ksawerów, Marianów, Moskurnia, Nowy Karolew, Nowy Nakwasin, Osuchów, Oszczeklin, Pietrzyków, Smółki, Stary Karolew, Stary Nakwasin, Złotniki, Rogal, Dąbrowa;

| c) | w gminie Lisków miejscowości: Annopol, Budy Liskowskie, Chrusty, Ciepielew, Józefów, Lisków, Madalin, Małgów, Małgów-Kolonia, Nadzież, Pyczek, Strzałków, Swoboda, Trzebienie, Dębniałki; |
| --- | --- |

c)

w gminie Lisków miejscowości: Annopol, Budy Liskowskie, Chrusty, Ciepielew, Józefów, Lisków, Madalin, Małgów, Małgów-Kolonia, Nadzież, Pyczek, Strzałków, Swoboda, Trzebienie, Dębniałki;

| d) | w gminie Opatówek, miejscowości: Borów, Dębe-Kolonia, Rajsko, Sierzchów, Warszew, Modła, Janików, Zmyślanka; |
| --- | --- |

d)

w gminie Opatówek, miejscowości: Borów, Dębe-Kolonia, Rajsko, Sierzchów, Warszew, Modła, Janików, Zmyślanka;

| e) | w gminie Szczytniki miejscowości: Marchwacz-Kolonia, Trzęsów; |
| --- | --- |

e)

w gminie Szczytniki miejscowości: Marchwacz-Kolonia, Trzęsów;

| f) | w powiecie kaliskim, w gminie Mycielin, miejscowości: Aleksandrów, Kuszyn, Jaszczury, Kukułka; |
| --- | --- |

f)

w powiecie kaliskim, w gminie Mycielin, miejscowości: Aleksandrów, Kuszyn, Jaszczury, Kukułka;

| g) | w powiecie kaliskim, w gminie Żelazków miejscowości: Dębe, Florentyna, Goliszew, Janków, Zborów, Biernatki, Góry Zborowskie; |
| --- | --- |

g)

w powiecie kaliskim, w gminie Żelazków miejscowości: Dębe, Florentyna, Goliszew, Janków, Zborów, Biernatki, Góry Zborowskie;

| h) | w powiecie tureckim, w gminie Kawęczyn miejscowości: Skarżyn, Stanisława, Będziechów; |
| --- | --- |

h)

w powiecie tureckim, w gminie Kawęczyn miejscowości: Skarżyn, Stanisława, Będziechów;

| i) | w powiecie tureckim, w gminie Malanów miejscowość: Skarżyn-Kolonia, Celestyny, Poroże. |
| --- | --- |

i)

w powiecie tureckim, w gminie Malanów miejscowość: Skarżyn-Kolonia, Celestyny, Poroże.

19.3.2022

| 1) | w powiecie kaliskim:







  a) | w gminie Koźminek miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki, Młynisko, Tymianek; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie kaliskim:

a)

w gminie Koźminek miejscowości: Dębsko, Emilianów, Krzyżówki, Młynisko, Tymianek;

| b) | w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów. |
| --- | --- |

b)

w gminie Lisków miejscowości: Koźlątków, Lisków-Rzgów, Wygoda, Zakrzyn, Zakrzyn-Kolonia, Żychów.

11.3.2022–19.3.2022

Województwo wielkopolskie:

| 1) | w powiecie poznańskim:







  a) | w gminie Komorniki miejscowości: Jarosławiec, Rosnówko, Walerianowo; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie poznańskim:

a)

w gminie Komorniki miejscowości: Jarosławiec, Rosnówko, Walerianowo;

| b) | w gminie Stęszew miejscowości: Górka, Trzebaw, Łódź, Dębienko, Dębno, Krąplewo, Stęszew, Witobel, Zamysłowo, Antoninek, Strykówko, Strykowo, Dębina, Twardowo, Srocko Małe, Zaparcin, Wronczyn, Modrze; |
| --- | --- |

b)

w gminie Stęszew miejscowości: Górka, Trzebaw, Łódź, Dębienko, Dębno, Krąplewo, Stęszew, Witobel, Zamysłowo, Antoninek, Strykówko, Strykowo, Dębina, Twardowo, Srocko Małe, Zaparcin, Wronczyn, Modrze;

| c) | w gminie Mosina miejscowości: Pożegowo, Mosina, Krosinko, Krosno, Sowiniec, Sowinki, Baranówko, Drużyna, Nowinki, Żabinko; |
| --- | --- |

c)

w gminie Mosina miejscowości: Pożegowo, Mosina, Krosinko, Krosno, Sowiniec, Sowinki, Baranówko, Drużyna, Nowinki, Żabinko;

| d) | miasto Puszczykowo; |
| --- | --- |

d)

miasto Puszczykowo;

| 2) | w powiecie kościańskim:







  a) | w gminie Czempiń miejscowości: Maruszkowo, Piotrowo Pierwsze, Piotrowo Drugie, Zadory, Roszkowo, Głuchowo, Jarogniewice, Piechanin, Stare Tarnowo, Nowe Tarnowo, Piotrkowice, Jasień, Czempiń, Nowe Borówko, Borowo, Helenopol, Słonin, Betkowo; |
| --- | --- | --- |

2)

w powiecie kościańskim:

a)

w gminie Czempiń miejscowości: Maruszkowo, Piotrowo Pierwsze, Piotrowo Drugie, Zadory, Roszkowo, Głuchowo, Jarogniewice, Piechanin, Stare Tarnowo, Nowe Tarnowo, Piotrkowice, Jasień, Czempiń, Nowe Borówko, Borowo, Helenopol, Słonin, Betkowo;

| b) | w gminie Kościan miejscowości: Mikoszki, Kawczyn, Stare Oborzyska; |
| --- | --- |

b)

w gminie Kościan miejscowości: Mikoszki, Kawczyn, Stare Oborzyska;

| 3) | w powiecie śremskim w gminie Brodnica, miejscowości: Iłówiec, Grzybno, Sucharzewo, Żabno, Iłówiec Wielki, Rogaczewo, Szołdry, Chaławy, Piotrowo, Kopyta, Brodnica, Sulejewo |
| --- | --- |

3)

w powiecie śremskim w gminie Brodnica, miejscowości: Iłówiec, Grzybno, Sucharzewo, Żabno, Iłówiec Wielki, Rogaczewo, Szołdry, Chaławy, Piotrowo, Kopyta, Brodnica, Sulejewo

4.3.2022

| 1) | w powiecie poznańskim:







  a) | w gminie Mosina miejscowości: Dymaczewo Nowe, Dymaczewo Stare, Kierzki, Bolesławiec, Borkowice, Pecna; |
| --- | --- | --- |

1)

w powiecie poznańskim:

a)

w gminie Mosina miejscowości: Dymaczewo Nowe, Dymaczewo Stare, Kierzki, Bolesławiec, Borkowice, Pecna;

| b) | w gminie Stęszew miejscowość: Będlewo; |
| --- | --- |

b)

w gminie Stęszew miejscowość: Będlewo;

| 2) | w powiecie kościańskim w gminie Czempiń miejscowości: Sierniki, Bieczyny, Srocko Wielkie. |
| --- | --- |

2)

w powiecie kościańskim w gminie Czempiń miejscowości: Sierniki, Bieczyny, Srocko Wielkie.

24.2.2022–4.3.2022

Medlemsstat: Portugal

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W | 26.3.2022–3.4.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W | 26.3.2022–3.4.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W | 26.3.2022–3.4.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W | 26.3.2022–3.4.2022 |
| The part of Mértola municipality, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W | 22.3.2022 |
| The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W | 14.3.2022–22.3.2022 |
| The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W | 4.4.2022 |
| The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W | 26.3.2022–3.4.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140842N, 9.296611W

26.3.2022–3.4.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.140375N, 9.305293W

26.3.2022–3.4.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.138111N, 9.306278W

26.3.2022–3.4.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.128166N, 9.286183W

26.3.2022–3.4.2022

The part of Mértola municipality, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W

22.3.2022

The part of Mértola municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 37.610000N, 7.620000W

14.3.2022–22.3.2022

The parts of Torres Vedras and Lourinhã municipalities, that are beyond the areas described in the protection zone, and are contained within circle of 10 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W

4.4.2022

The part of Torres Vedras municipality, that are contained within circle of 3 kilometers radius, centered on GPS coordinates 39.131874N, 9.285700W

26.3.2022–3.4.2022

Medlemsstat: Rumänien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| County: Ialomița |
| Following localities:
  Ograda, comuna Ograda
  Gura Văii, comuna Sudiți
  Sudiți, comuna Sudiți
  Săveni, comuna Săveni
  Lăcusteni, comuna Platonești
  Platonești, comuna Platonești
  Frățilești, comuna Săveni
  Hagieni, comuna Mihail Kogălniceanu
  Mihail Kogălniceanu, comuna Mihail Kogălniceanu
  Murgeanca, comuna Valea Ciorii | 13.3.2022 |
| Following localities:
  Țăndărei | 5.3.2022–13.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

County: Ialomița

Following localities:

Ograda, comuna Ograda

Gura Văii, comuna Sudiți

Sudiți, comuna Sudiți

Săveni, comuna Săveni

Lăcusteni, comuna Platonești

Platonești, comuna Platonești

Frățilești, comuna Săveni

Hagieni, comuna Mihail Kogălniceanu

Mihail Kogălniceanu, comuna Mihail Kogălniceanu

Murgeanca, comuna Valea Ciorii

13.3.2022

Following localities:

Țăndărei

5.3.2022–13.3.2022

Förenade kungariket (Nordirland)

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687) |
| --- | --- |
| The area of the parts of County Fermanagh extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926 | 10.3.2022 |
| Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926 | 2.3.2022–10.3.2022 |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 55 i delegerad förordning (EU) 2020/687)

The area of the parts of County Fermanagh extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926

10.3.2022

Those parts of County Fermanagh contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on GPS coordinates N 54.3301 and E -7.6926

2.3.2022–10.3.2022

Del C

Ytterligare restriktionszoner i de berörda medlemsstater* som avses i artiklarna 1 och 3a:

Medlemsstat: Italien

| Område | Åtgärderna ska fortsätta att tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 3a) |
| --- | --- |
| Region: Lombardia |
| — | Municipality of Acquafredda (BS) |

Område

Åtgärderna ska fortsätta att tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 3a)

Region: Lombardia

—

Municipality of Acquafredda (BS)

| — | Municipality of Adro (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Adro (BS)

| — | Municipality of Alfianello (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Alfianello (BS) East of A21

| — | Municipality of Alfianello (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Alfianello (BS) West of A21

| — | Municipality of Azzano Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Azzano Mella (BS)

| — | Municipality of Bagnolo Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bagnolo Mella (BS)

| — | Municipality of Barbariga (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Barbariga (BS)

| — | Municipality of Bassano Bresciano (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Bassano Bresciano (BS) East of A21

| — | Municipality of Bassano Bresciano (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Bassano Bresciano (BS) West of A21

| — | Municipality of Bedizzole (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bedizzole (BS)

| — | Municipality of Borgosatollo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgosatollo (BS)

| — | Municipality of Brescia (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Brescia (BS) South of A4

| — | Municipality of Calcinato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calcinato (BS)

| — | Municipality of Calvagese della Riviera (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calvagese della Riviera (BS)

| — | Municipality of Calvisano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calvisano (BS)

| — | Municipality of Capriano del Colle (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Capriano del Colle (BS)

| — | Municipality of Carpenedolo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Carpenedolo (BS)

| — | Municipality of Castegnato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castegnato (BS)

| — | Municipality of Castel Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel Mella (BS)

| — | Municipality of Castenedolo (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castenedolo (BS) South of A4

| — | Municipality of Cazzago San Martino (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cazzago San Martino (BS)

| — | Municipality of Cigole (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cigole (BS)

| — | Municipality of Corzano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Corzano (BS)

| — | Municipality of Dello (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Dello (BS)

| — | Municipality of Desenzano del Garda (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Desenzano del Garda (BS) South of A4

| — | Municipality of Desenzano del Garda (BS) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Desenzano del Garda (BS) North of A4

| — | Municipality of Erbusco (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Erbusco (BS)

| — | Municipality of Fiesse (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fiesse (BS)

| — | Municipality of Flero (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Flero (BS)

| — | Municipality of Gambara (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gambara (BS)

| — | Municipality of Gavardo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gavardo (BS)

| — | Municipality of Ghedi (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ghedi (BS)

| — | Municipality of Gottolengo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gottolengo (BS)

| — | Municipality of Isorella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isorella (BS)

| — | Municipality of Leno (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Leno (BS) East of A21

| — | Municipality of Leno (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Leno (BS) West of A21

| — | Municipality of Lograto (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lograto (BS)

| — | Municipality of Lonato del Garda (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lonato del Garda (BS) South of A4

| — | Municipality of Lonato del Garda (BS) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lonato del Garda (BS) North of A4

| — | Municipality of Longhena (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Longhena (BS)

| — | Municipality of Mairano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mairano (BS)

| — | Municipality of Manerba del Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Manerba del Garda (BS)

| — | Municipality of Manerbio (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Manerbio (BS) East of A21

| — | Municipality of Manerbio (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Manerbio (BS) West of A21

| — | Municipality of Mazzano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mazzano (BS)

| — | Municipality of Milzano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Milzano (BS)

| — | Municipality of Moniga del Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Moniga del Garda (BS)

| — | Municipality of Montichiari (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montichiari (BS)

| — | Municipality of Montirone (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montirone (BS)

| — | Municipality of Muscoline (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Muscoline (BS)

| — | Municipality of Nuvolento (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nuvolento (BS)

| — | Municipality of Nuvolera (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nuvolera (BS)

| — | Municipality of Offlaga (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Offlaga (BS)

| — | Municipality of Orzinuovi (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Orzinuovi (BS)

| — | Municipality of Ospitaletto (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ospitaletto (BS)

| — | Municipality of Padenghe sul Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Padenghe sul Garda (BS)

| — | Municipality of Paitone (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Paitone (BS)

| — | Municipality of Passirano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Passirano (BS)

| — | Municipality of Pavone del Mella (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pavone del Mella (BS)

| — | Municipality of Polpenazze del Garda (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Polpenazze del Garda (BS)

| — | Municipality of Pompiano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pompiano (BS)

| — | Municipality of Poncarale (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Poncarale (BS)

| — | Municipality of Pontevico (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pontevico (BS) East of A21

| — | Municipality of Pontevico (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pontevico (BS) West of A21

| — | Municipality of Pozzolengo (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzolengo (BS) South of A4

| — | Municipality of Pozzolengo (BS) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzolengo (BS) North of A4

| — | Municipality of Pralboino (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pralboino (BS)

| — | Municipality of Prevalle (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Prevalle (BS)

| — | Municipality of Remedello (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Remedello (BS)

| — | Municipality of Rezzato (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rezzato (BS) South of A4

| — | Municipality of Roncadelle (BS) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Roncadelle (BS) South of A4

| — | Municipality of Rovato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rovato (BS)

| — | Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) East of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) East of A21

| — | Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) West of A21 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Gervasio Bresciano (BS) West of A21

| — | Municipality of San Paolo (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Paolo (BS)

| — | Municipality of San Zeno Naviglio (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Zeno Naviglio (BS)

| — | Municipality of Seniga (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Seniga (BS)

| — | Municipality of Sirmione (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sirmione (BS)

| — | Municipality of Soiano del Lago (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Soiano del Lago (BS)

| — | Municipality of Torbole Casaglia (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torbole Casaglia (BS)

| — | Municipality of Travagliato (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Travagliato (BS)

| — | Municipality of Verolanuova (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Verolanuova (BS)

| — | Municipality of Verolavecchia (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Verolavecchia (BS)

| — | Municipality of Visano (BS) |
| --- | --- |

—

Municipality of Visano (BS)

| — | Municipality of Calvatone (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calvatone (CR)

| — | Municipality of Cappella de' Picenardi (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cappella de' Picenardi (CR)

| — | Municipality of Cicognolo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cicognolo (CR)

| — | Municipality of Corte de' Cortesi con Cignone (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Corte de' Cortesi con Cignone (CR)

| — | Municipality of Corte de' Frati (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Corte de' Frati (CR)

| — | Municipality of Gabbioneta-Binanuova (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gabbioneta-Binanuova (CR)

| — | Municipality of Gadesco-Pieve Delmona (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gadesco-Pieve Delmona (CR)

| — | Municipality of Grontardo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Grontardo (CR)

| — | Municipality of Isola Dovarese (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isola Dovarese (CR)

| — | Municipality of Malagnino (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Malagnino (CR)

| — | Municipality of Olmeneta (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Olmeneta (CR)

| — | Municipality of Ostiano (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ostiano (CR)

| — | Municipality of Persico Dosimo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Persico Dosimo (CR)

| — | Municipality of Pescarolo ed Uniti (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pescarolo ed Uniti (CR)

| — | Municipality of Pessina Cremonese (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pessina Cremonese (CR)

| — | Municipality of Piadena Drizzona (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piadena Drizzona (CR)

| — | Municipality of Pozzaglio ed Uniti (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzaglio ed Uniti (CR)

| — | Municipality of Robecco d'Oglio (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Robecco d'Oglio (CR)

| — | Municipality of Scandolara Ripa d'Oglio (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Scandolara Ripa d'Oglio (CR)

| — | Municipality of Torre de' Picenardi (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torre de' Picenardi (CR)

| — | Municipality of Vescovato (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vescovato (CR)

| — | Municipality of Volongo (CR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Volongo (CR)

| — | Municipality of Acquanegra sul Chiese (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Acquanegra sul Chiese (MN)

| — | Municipality of Asola (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Asola (MN)

| — | Municipality of Bagnolo San Vito (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bagnolo San Vito (MN)

| — | Municipality of Borgo Mantovano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgo Mantovano (MN)

| — | Municipality of Borgo Virgilio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgo Virgilio (MN)

| — | Municipality of Borgocarbonara (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgocarbonara (MN)

| — | Municipality of Bozzolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bozzolo (MN)

| — | Municipality of Canneto sull'Oglio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Canneto sull'Oglio (MN)

| — | Municipality of Casalmoro (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casalmoro (MN)

| — | Municipality of Casaloldo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casaloldo (MN)

| — | Municipality of Casalromano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casalromano (MN)

| — | Municipality of Castel d'Ario (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel d'Ario (MN)

| — | Municipality of Castel Goffredo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel Goffredo (MN)

| — | Municipality of Castelbelforte (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelbelforte (MN)

| — | Municipality of Castellucchio (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castellucchio (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Castellucchio (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castellucchio (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Castiglione delle Stiviere (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castiglione delle Stiviere (MN)

| — | Municipality of Cavriana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cavriana (MN)

| — | Municipality of Ceresara (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ceresara (MN)

| — | Municipality of Commessaggio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Commessaggio (MN)

| — | Municipality of Curtatone (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Curtatone (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Curtatone (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Curtatone (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Dosolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Dosolo (MN)

| — | Municipality of Gazoldo degli Ippoliti (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazoldo degli Ippoliti (MN)

| — | Municipality of Gazzuolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazzuolo (MN)

| — | Municipality of Goito (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Goito (MN)

| — | Municipality of Gonzaga (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gonzaga (MN)

| — | Municipality of Guidizzolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Guidizzolo (MN)

| — | Municipality of Magnacavallo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Magnacavallo (MN)

| — | Municipality of Mantova (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mantova (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Mantova (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mantova (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Marcaria (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Marcaria (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Marcaria (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of Marcaria (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of Mariana Mantovana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mariana Mantovana (MN)

| — | Municipality of Marmirolo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Marmirolo (MN)

| — | Municipality of Medole (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Medole (MN)

| — | Municipality of Moglia (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Moglia (MN)

| — | Municipality of Monzambano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Monzambano (MN)

| — | Municipality of Motteggiana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Motteggiana (MN)

| — | Municipality of Ostiglia (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ostiglia (MN)

| — | Municipality of Pegognaga (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pegognaga (MN)

| — | Municipality of Piubega (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piubega (MN)

| — | Municipality of Poggio Rusco (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Poggio Rusco (MN)

| — | Municipality of Pomponesco (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pomponesco (MN)

| — | Municipality of Ponti sul Mincio (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ponti sul Mincio (MN)

| — | Municipality of Porto Mantovano (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Porto Mantovano (MN)

| — | Municipality of Quingentole (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Quingentole (MN)

| — | Municipality of Quistello (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Quistello (MN)

| — | Municipality of Redondesco (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Redondesco (MN)

| — | Municipality of Rodigo (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rodigo (MN)

| — | Municipality of Roncoferraro (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roncoferraro (MN)

| — | Municipality of Roverbella (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roverbella (MN)

| — | Municipality of San Benedetto Po (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Benedetto Po (MN)

| — | Municipality of San Giacomo delle Segnate (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giacomo delle Segnate (MN)

| — | Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) North of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) North of SP64 ex SS10

| — | Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) South of SP64 ex SS10 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giorgio Bigarello (MN) South of SP64 ex SS10

| — | Municipality of San Giovanni del Dosso (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni del Dosso (MN)

| — | Municipality of San Martino dall'Argine (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Martino dall'Argine (MN)

| — | Municipality of Schivenoglia (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Schivenoglia (MN)

| — | Municipality of Sermide e Felonica (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sermide e Felonica (MN)

| — | Municipality of Serravalle a Po (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Serravalle a Po (MN)

| — | Municipality of Solferino (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Solferino (MN)

| — | Municipality of Sustinente (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sustinente (MN)

| — | Municipality of Suzzara (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Suzzara (MN)

| — | Municipality of Viadana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Viadana (MN)

| — | Municipality of Villimpenta (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villimpenta (MN)

| — | Municipality of Volta Mantovana (MN) |
| --- | --- |

—

Municipality of Volta Mantovana (MN)

31.3.2022

Region: Veneto

| — | Municipality of Abano Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Abano Terme (PD)

| — | Municipality of Albignasego (PD) North of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Albignasego (PD) North of A13

| — | Municipality of Arquá Petrarca (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Arquá Petrarca (PD)

| — | Municipality of Baone (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Baone (PD)

| — | Municipality of Barbona (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Barbona (PD)

| — | Municipality of Battaglia Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Battaglia Terme (PD)

| — | Municipality of Boara Pisani (PD) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Boara Pisani (PD) West of SS16

| — | Municipality of Borgo Veneto (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Borgo Veneto (PD)

| — | Municipality of Campodoro (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Campodoro (PD)

| — | Municipality of Carceri (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Carceri (PD)

| — | Municipality of Casale di Scodosia (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casale di Scodosia (PD)

| — | Municipality of Castelbaldo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelbaldo (PD)

| — | Municipality of Cervarese Santa Croce (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cervarese Santa Croce (PD)

| — | Municipality of Cinto Euganeo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cinto Euganeo (PD)

| — | Municipality of Due Carrare (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Due Carrare (PD) West of A13

| — | Municipality of Este (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Este (PD)

| — | Municipality of Galzignano Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Galzignano Terme (PD)

| — | Municipality of Gazzo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazzo (PD)

| — | Municipality of Granze (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Granze (PD)

| — | Municipality of Lozzo Atestino (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lozzo Atestino (PD)

| — | Municipality of Maserá di Padova (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Maserá di Padova (PD) West of A13

| — | Municipality of Masi (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Masi (PD)

| — | Municipality of Megliadino San Vitale (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Megliadino San Vitale (PD)

| — | Municipality of Merlara (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Merlara (PD)

| — | Municipality of Mestrino (PD) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mestrino (PD) South of A4

| — | Municipality of Mestrino (PD) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Mestrino (PD) North of A4

| — | Municipality of Monselice (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monselice (PD) West of A13

| — | Municipality of Monselice (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monselice (PD) East of A13

| — | Municipality of Montagnana (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montagnana (PD)

| — | Municipality of Montegrotto Terme (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montegrotto Terme (PD)

| — | Municipality of Noventa Padovana (PD) South of A4, West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Noventa Padovana (PD) South of A4, West of A13

| — | Municipality of Ospedaletto Euganeo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ospedaletto Euganeo (PD)

| — | Municipality of Padova (PD) South of A4, North of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Padova (PD) South of A4, North of A13

| — | Municipality of Pernumia (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pernumia (PD) West of A13

| — | Municipality of Piacenza d'Adige (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piacenza d'Adige (PD)

| — | Municipality of Piazzola sul Brenta (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Piazzola sul Brenta (PD)

| — | Municipality of Ponso (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ponso (PD)

| — | Municipality of Ponte San Nicolò (PD) North of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Ponte San Nicolò (PD) North of A13

| — | Municipality of Pozzonovo (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzonovo (PD) West of A13

| — | Municipality of Pozzonovo (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Pozzonovo (PD) East of A13

| — | Municipality of Rovolon (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rovolon (PD)

| — | Municipality of Rubano (PD) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rubano (PD) South of A4

| — | Municipality of Rubano (PD) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rubano (PD) North of A4

| — | Municipality of Saccolongo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Saccolongo (PD)

| — | Municipality of Sant'Elena (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Elena (PD)

| — | Municipality of Sant'Urbano (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Urbano (PD)

| — | Municipality of Selvazzano Dentro (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Selvazzano Dentro (PD)

| — | Municipality of Solesino (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Solesino (PD) West of A13

| — | Municipality of Solesino (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Solesino (PD) East of A13

| — | Municipality of Stanghella (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Stanghella (PD) West of A13

| — | Municipality of Stanghella (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Stanghella (PD) East of A13

| — | Municipality of Teolo (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Teolo (PD)

| — | Municipality of Torreglia (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torreglia (PD)

| — | Municipality of Urbana (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Urbana (PD)

| — | Municipality of Veggiano (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Veggiano (PD)

| — | Municipality of Vescovana (PD) West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vescovana (PD) West of A13

| — | Municipality of Vescovana (PD) East of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vescovana (PD) East of A13

| — | Municipality of Vighizzolo d'Este (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vighizzolo d'Este (PD)

| — | Municipality of Vigonza (PD) South of A4, West of A13 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vigonza (PD) South of A4, West of A13

| — | Municipality of Villa Estense (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villa Estense (PD)

| — | Municipality of Villafranca Padovana (PD) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Villafranca Padovana (PD) South of A4

| — | Municipality of Villafranca Padovana (PD) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Villafranca Padovana (PD) North of A4

| — | Municipality of Vo' (PD) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vo' (PD)

| — | Municipality of Arquá Polesine (RO) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Arquá Polesine (RO) West of SS16

| — | Municipality of Badia Polesine (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Badia Polesine (RO)

| — | Municipality of Bagnolo di Po (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bagnolo di Po (RO)

| — | Municipality of Bergantino (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bergantino (RO)

| — | Municipality of Bosaro (RO) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Bosaro (RO) West of SS16

| — | Municipality of Calto (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Calto (RO)

| — | Municipality of Canaro (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Canaro (RO)

| — | Municipality of Canda (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Canda (RO)

| — | Municipality of Castelguglielmo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelguglielmo (RO)

| — | Municipality of Castelmassa (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelmassa (RO)

| — | Municipality of Castelnovo Bariano (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelnovo Bariano (RO)

| — | Municipality of Ceneselli (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ceneselli (RO)

| — | Municipality of Costa di Rovigo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Costa di Rovigo (RO)

| — | Municipality of Ficarolo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ficarolo (RO)

| — | Municipality of Fiesso Umbertiano (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fiesso Umbertiano (RO)

| — | Municipality of Frassinelle Polesine (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Frassinelle Polesine (RO)

| — | Municipality of Fratta Polesine (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fratta Polesine (RO)

| — | Municipality of Gaiba (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gaiba (RO)

| — | Municipality of Giacciano con Baruchella (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Giacciano con Baruchella (RO)

| — | Municipality of Lendinara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lendinara (RO)

| — | Municipality of Lusia (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lusia (RO)

| — | Municipality of Melara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Melara (RO)

| — | Municipality of Occhiobello (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Occhiobello (RO)

| — | Municipality of Pincara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pincara (RO)

| — | Municipality of Polesella (RO) West of SS16 until crossroad with SP14, West of SP14 |
| --- | --- |

—

Municipality of Polesella (RO) West of SS16 until crossroad with SP14, West of SP14

| — | Municipality of Rovigo (RO) West of SS16 |
| --- | --- |

—

Municipality of Rovigo (RO) West of SS16

| — | Municipality of Salara (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Salara (RO)

| — | Municipality of San Bellino (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Bellino (RO)

| — | Municipality of Stienta (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Stienta (RO)

| — | Municipality of Trecenta (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Trecenta (RO)

| — | Municipality of Villamarzana (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villamarzana (RO)

| — | Municipality of Villanova del Ghebbo (RO) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villanova del Ghebbo (RO)

| — | Municipality of Affi (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Affi (VR)

| — | Municipality of Albaredo d'Adige (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Albaredo d'Adige (VR)

| — | Municipality of Angiari (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Angiari (VR)

| — | Municipality of Arcole (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Arcole (VR)

| — | Municipality of Badia Calavena (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Badia Calavena (VR)

| — | Municipality of Bardolino (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bardolino (VR)

| — | Municipality of Belfiore (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Belfiore (VR)

| — | Municipality of Bevilacqua (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bevilacqua (VR)

| — | Municipality of Bonavigo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bonavigo (VR)

| — | Municipality of Boschi Sant'Anna (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Boschi Sant'Anna (VR)

| — | Municipality of Bosco Chiesanuova (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bosco Chiesanuova (VR)

| — | Municipality of Bovolone (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bovolone (VR)

| — | Municipality of Brentino Belluno (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Brentino Belluno (VR)

| — | Municipality of Brenzone sul Garda (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Brenzone sul Garda (VR)

| — | Municipality of Bussolengo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Bussolengo (VR)

| — | Municipality of Buttapietra (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Buttapietra (VR)

| — | Municipality of Caldiero (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Caldiero (VR) South of A4

| — | Municipality of Caldiero (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Caldiero (VR) North of A4

| — | Municipality of Caprino Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Caprino Veronese (VR)

| — | Municipality of Casaleone (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Casaleone (VR)

| — | Municipality of Castagnaro (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castagnaro (VR)

| — | Municipality of Castel d'Azzano (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castel d'Azzano (VR)

| — | Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) South of A4

| — | Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Castelnuovo del Garda (VR) North of A4

| — | Municipality of Cavaion Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cavaion Veronese (VR)

| — | Municipality of Cazzano di Tramigna (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cazzano di Tramigna (VR)

| — | Municipality of Cerea (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cerea (VR)

| — | Municipality of Cerro Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cerro Veronese (VR)

| — | Municipality of Cologna Veneta (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Cologna Veneta (VR)

| — | Municipality of Colognola ai Colli (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Colognola ai Colli (VR) South of A4

| — | Municipality of Colognola ai Colli (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Colognola ai Colli (VR) North of A4

| — | Municipality of Concamarise (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Concamarise (VR)

| — | Municipality of Costermano sul Garda (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Costermano sul Garda (VR)

| — | Municipality of Dolcè (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Dolcè (VR)

| — | Municipality of Erbè (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Erbè (VR)

| — | Municipality of Erbezzo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Erbezzo (VR)

| — | Municipality of Ferrara di Monte Baldo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ferrara di Monte Baldo (VR)

| — | Municipality of Fumane (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Fumane (VR)

| — | Municipality of Garda (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Garda (VR)

| — | Municipality of Gazzo Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Gazzo Veronese (VR)

| — | Municipality of Grezzana (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Grezzana (VR)

| — | Municipality of Illasi (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Illasi (VR)

| — | Municipality of Isola della Scala (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isola della Scala (VR)

| — | Municipality of Isola Rizza (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Isola Rizza (VR)

| — | Municipality of Lavagno (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lavagno (VR) South of A4

| — | Municipality of Lavagno (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Lavagno (VR) North of A4

| — | Municipality of Lazise (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lazise (VR)

| — | Municipality of Legnago (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Legnago (VR)

| — | Municipality of Malcesine (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Malcesine (VR)

| — | Municipality of Marano di Valpolicella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Marano di Valpolicella (VR)

| — | Municipality of Mezzane di Sotto (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mezzane di Sotto (VR)

| — | Municipality of Minerbe (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Minerbe (VR)

| — | Municipality of Montecchia di Crosara (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montecchia di Crosara (VR)

| — | Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) South of A4

| — | Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Monteforte d'Alpone (VR) North of A4

| — | Municipality of Mozzecane (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Mozzecane (VR)

| — | Municipality of Negrar di Valpolicella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Negrar di Valpolicella (VR)

| — | Municipality of Nogara (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nogara (VR)

| — | Municipality of Nogarole Rocca (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nogarole Rocca (VR)

| — | Municipality of Oppeano (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Oppeano (VR)

| — | Municipality of Palù (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Palù (VR)

| — | Municipality of Pastrengo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pastrengo (VR)

| — | Municipality of Pescantina (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pescantina (VR)

| — | Municipality of Peschiera del Garda (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Peschiera del Garda (VR) South of A4

| — | Municipality of Peschiera del Garda (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Peschiera del Garda (VR) North of A4

| — | Municipality of Povegliano Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Povegliano Veronese (VR)

| — | Municipality of Pressana (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pressana (VR)

| — | Municipality of Rivoli Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Rivoli Veronese (VR)

| — | Municipality of Roncá (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roncá (VR)

| — | Municipality of Ronco all'Adige (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Ronco all'Adige (VR)

| — | Municipality of Roverchiara (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roverchiara (VR)

| — | Municipality of Roverè Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roverè Veronese (VR)

| — | Municipality of Roveredo di Guá (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Roveredo di Guá (VR)

| — | Municipality of Salizzole (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Salizzole (VR)

| — | Municipality of San Bonifacio (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Bonifacio (VR) South of A4

| — | Municipality of San Bonifacio (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Bonifacio (VR) North of A4

| — | Municipality of San Giovanni Ilarione (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni Ilarione (VR)

| — | Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) South of A4

| — | Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Giovanni Lupatoto (VR) North of A4

| — | Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) South of A4

| — | Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of San Martino Buon Albergo (VR) North of A4

| — | Municipality of San Mauro di Saline (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Mauro di Saline (VR)

| — | Municipality of San Pietro di Morubio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Pietro di Morubio (VR)

| — | Municipality of San Pietro in Cariano (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Pietro in Cariano (VR)

| — | Municipality of San Zeno di Montagna (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of San Zeno di Montagna (VR)

| — | Municipality of Sanguinetto (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sanguinetto (VR)

| — | Municipality of Sant'Ambrogio di Valpolicella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Ambrogio di Valpolicella (VR)

| — | Municipality of Sant'Anna d'Alfaedo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sant'Anna d'Alfaedo (VR)

| — | Municipality of Selva di Progno (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Selva di Progno (VR)

| — | Municipality of Soave (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Soave (VR) South of A4

| — | Municipality of Soave (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Soave (VR) North of A4

| — | Municipality of Sommacampagna (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sommacampagna (VR) South of A4

| — | Municipality of Sommacampagna (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sommacampagna (VR) North of A4

| — | Municipality of Sona (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sona (VR) South of A4

| — | Municipality of Sona (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Sona (VR) North of A4

| — | Municipality of Sorgá (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sorgá (VR)

| — | Municipality of Terrazzo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Terrazzo (VR)

| — | Municipality of Torri del Benaco (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Torri del Benaco (VR)

| — | Municipality of Tregnago (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Tregnago (VR)

| — | Municipality of Trevenzuolo (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Trevenzuolo (VR)

| — | Municipality of Valeggio sul Mincio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Valeggio sul Mincio (VR)

| — | Municipality of Velo Veronese (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Velo Veronese (VR)

| — | Municipality of Verona (VR) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Verona (VR) South of A4

| — | Municipality of Verona (VR) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Verona (VR) North of A4

| — | Municipality of Veronella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Veronella (VR)

| — | Municipality of Vestenanova (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vestenanova (VR)

| — | Municipality of Vigasio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Vigasio (VR)

| — | Municipality of Villa Bartolomea (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villa Bartolomea (VR)

| — | Municipality of Villafranca di Verona (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villafranca di Verona (VR)

| — | Municipality of Zevio (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Zevio (VR)

| — | Municipality of Zimella (VR) |
| --- | --- |

—

Municipality of Zimella (VR)

| — | Municipality of Agugliaro (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Agugliaro (VI)

| — | Municipality of Albettone (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Albettone (VI)

| — | Municipality of Alonte (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Alonte (VI)

| — | Municipality of Altavilla Vicentina (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Altavilla Vicentina (VI) South of A4

| — | Municipality of Arcugnano (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Arcugnano (VI) South of A4

| — | Municipality of Asigliano Veneto (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Asigliano Veneto (VI)

| — | Municipality of Barbarano Mossano (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Barbarano Mossano (VI)

| — | Municipality of Brendola (VI) East of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Brendola (VI) East of A4

| — | Municipality of Brendola (VI) West of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Brendola (VI) West of A4

| — | Municipality of Camisano Vicentino (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Camisano Vicentino (VI)

| — | Municipality of Campiglia dei Berici (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Campiglia dei Berici (VI)

| — | Municipality of Castegnero (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Castegnero (VI)

| — | Municipality of Gambellara (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Gambellara (VI) South of A4

| — | Municipality of Gambellara (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Gambellara (VI) North of A4

| — | Municipality of Grisignano di Zocco (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grisignano di Zocco (VI) South of A4

| — | Municipality of Grisignano di Zocco (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grisignano di Zocco (VI) North of A4

| — | Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) South of A4

| — | Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Grumolo delle Abbadesse (VI) North of A4

| — | Municipality of Longare (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Longare (VI)

| — | Municipality of Lonigo (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Lonigo (VI)

| — | Municipality of Montebello Vicentino (VI) East of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Montebello Vicentino (VI) East of A4

| — | Municipality of Montebello Vicentino (VI) West of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Montebello Vicentino (VI) West of A4

| — | Municipality of Montecchio Maggiore (VI) East of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Montecchio Maggiore (VI) East of A4

| — | Municipality of Montegalda (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montegalda (VI)

| — | Municipality of Montegaldella (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Montegaldella (VI)

| — | Municipality of Nanto (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Nanto (VI)

| — | Municipality of Noventa Vicentina (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Noventa Vicentina (VI)

| — | Municipality of Orgiano (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Orgiano (VI)

| — | Municipality of Pojana Maggiore (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Pojana Maggiore (VI)

| — | Municipality of Sarego (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sarego (VI)

| — | Municipality of Sossano (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Sossano (VI)

| — | Municipality of Torri di Quartesolo (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Torri di Quartesolo (VI) South of A4

| — | Municipality of Torri di Quartesolo (VI) North of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Torri di Quartesolo (VI) North of A4

| — | Municipality of Val Liona (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Val Liona (VI)

| — | Municipality of Vicenza (VI) South of A4 |
| --- | --- |

—

Municipality of Vicenza (VI) South of A4

| — | Municipality of Villaga (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Villaga (VI)

| — | Municipality of Zovencedo (VI) |
| --- | --- |

—

Municipality of Zovencedo (VI)

31.3.2022

| * | I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till medlemsstaterna vid tillämpningen av den här bilagan omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland. |
| --- | --- |

*

---