# Euroopa Liidu L 28/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 28 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik9. veebruar 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 28

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik9. veebruar 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/166, 8. veebruar 2022, millega tühistatakse kaitstud geograafilise tähise Holsteiner Karpfen (KGT) registreerimine | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/167, 8. veebruar 2022, millega tühistatakse kaitstud geograafilise tähise Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg (KGT) registreerimine | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/168, 8. veebruar 2022, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/169, 8. veebruar 2022, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 10 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/170, 8. veebruar 2022, millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1072 (EUTM Somalia/1/2022) | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/171, 2. veebruar 2022, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Võida võistlus väljakul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/788
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 630 all) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/172, 7. veebruar 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1538 lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 608 all)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/173, 7. veebruar 2022, millega ühtlustatakse 900 MHz ja 1800 MHz sagedusalad selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada liidus elektroonilise side teenuseid, ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/766/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 605 all)

   (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/174, 8. veebruar 2022, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (
  1
  ) | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/166, 8. veebruar 2022, millega tühistatakse kaitstud geograafilise tähise Holsteiner Karpfen (KGT) registreerimine

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/167, 8. veebruar 2022, millega tühistatakse kaitstud geograafilise tähise Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg (KGT) registreerimine

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/168, 8. veebruar 2022, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Akkermansia muciniphila

1

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/169, 8. veebruar 2022, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Tenebrio molitor

1

10

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/170, 8. veebruar 2022, millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1072 (EUTM Somalia/1/2022)

17

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/171, 2. veebruar 2022, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Võida võistlus väljakul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/788
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 630 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 630 all)

19

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/172, 7. veebruar 2022, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1538 lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 608 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 608 all)

1

21

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/173, 7. veebruar 2022, millega ühtlustatakse 900 MHz ja 1800 MHz sagedusalad selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada liidus elektroonilise side teenuseid, ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/766/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 605 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 605 all)

1

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/174, 8. veebruar 2022, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (
  1
  )

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/166,

8. veebruar 2022,

millega tühistatakse kaitstud geograafilise tähise „Holsteiner Karpfen“ (KGT) registreerimine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 54 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (2) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et registreerimise tühistamise puhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 49–52 sätestatud menetlust, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 54 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (2) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et registreerimise tühistamise puhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 49–52 sätestatud menetlust, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 54 lõikes 1.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a ja koostoimes delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 7 lõikega 1 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus tühistada kaitstud geograafilise tähise (KGT) „Holsteiner Karpfen“ registreerimine (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a ja koostoimes delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 7 lõikega 1 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus tühistada kaitstud geograafilise tähise (KGT) „Holsteiner Karpfen“ registreerimine (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Holsteiner Karpfen“ (KGT) kustutada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrist. |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Holsteiner Karpfen“ (KGT) kustutada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrist.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 viimasele lõigule toimub tühistamine kooskõlas kõnealuse määruse artikli 57 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 viimasele lõigule toimub tühistamine kooskõlas kõnealuse määruse artikli 57 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meede on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meede on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Holsteiner Karpfen“ (KGT) tühistatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega (ELT L 179, 19.6.2014, lk 17).

2

(3)  
  ELT C 313, 5.8.2021, lk 16.

3

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/167,

8. veebruar 2022,

millega tühistatakse kaitstud geograafilise tähise „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg“ (KGT) registreerimine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 54 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (2) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et registreerimise tühistamise puhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 49–52 sätestatud menetlust, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 54 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (2) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et registreerimise tühistamise puhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) nr 1151/2012 artiklites 49–52 sätestatud menetlust, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 54 lõikes 1.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a ja koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 7 lõikega 1 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Luksemburgi taotlus tühistada kaitstud geograafilise tähise (KGT) „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg“ registreerimine (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a ja koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 7 lõikega 1 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Luksemburgi taotlus tühistada kaitstud geograafilise tähise (KGT) „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg“ registreerimine (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg“ (KGT) kustutada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrist. |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg“ (KGT) kustutada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrist.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 viimasele lõigule toimub tühistamine kooskõlas kõnealuse määruse artikli 57 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 54 lõike 1 viimasele lõigule toimub tühistamine kooskõlas kõnealuse määruse artikli 57 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meede on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meede on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg“ (KGT) tühistatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega (ELT L 179, 19.6.2014, lk 17).

2

(3)  
  ELT C 334, 20.8.2021, lk 26.

3

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/168,

8. veebruar 2022,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | 24. oktoobril 2019 esitas äriühing A-Mansia Biotech S.A. (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse, et lasta uuendtoiduna liidu turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila. Taotleja taotles pastöriseeritud Akkermansia muciniphila bakterite uuendtoiduna kasutamist koguses kuni 5 × 1010 rakku päevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (3) määratletud toidulisandites ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013 (4) määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised. |
| --- | --- |

(3)

24. oktoobril 2019 esitas äriühing A-Mansia Biotech S.A. (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse, et lasta uuendtoiduna liidu turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila. Taotleja taotles pastöriseeritud Akkermansia muciniphila bakterite uuendtoiduna kasutamist koguses kuni 5 × 1010 rakku päevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (3) määratletud toidulisandites ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013 (4) määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised.

| (4) | Taotleja pöördus 24. oktoobril 2019 komisjoni poole ka konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks seoses taotluse toetuseks esitatud mitme uuringuga, nagu bakterite pöördmutatsioonikatse, (5) mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, (6) 14-päevane suukaudse mürgisuse eelkatse rottidega, (7) 90-päevane suukaudse mürgisuse katse rottidega, (8) mürgisuse kohta avaldatud andmed, (9) voolutsütomeetria valideerimisuuring (10) ja antimikroobikumiresistentsuse uuring (11). |
| --- | --- |

(4)

Taotleja pöördus 24. oktoobril 2019 komisjoni poole ka konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks seoses taotluse toetuseks esitatud mitme uuringuga, nagu bakterite pöördmutatsioonikatse, (5) mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, (6) 14-päevane suukaudse mürgisuse eelkatse rottidega, (7) 90-päevane suukaudse mürgisuse katse rottidega, (8) mürgisuse kohta avaldatud andmed, (9) voolutsütomeetria valideerimisuuring (10) ja antimikroobikumiresistentsuse uuring (11).

| (5) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 palus komisjon 19. mail 2020 Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t kui uuendtoitu. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 palus komisjon 19. mail 2020 Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t kui uuendtoitu.

| (6) | 7. juulil 2021 võttis toiduohutusamet kooskõlas määrusega (EL) 2015/2283 (12) vastu teadusliku arvamuse pastöriseeritud Akkermansia muciniphila kui uuendtoidu ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

7. juulil 2021 võttis toiduohutusamet kooskõlas määrusega (EL) 2015/2283 (12) vastu teadusliku arvamuse pastöriseeritud Akkermansia muciniphila kui uuendtoidu ohutuse kohta.

| (7) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et pastöriseeritud Akkermansia muciniphila on kavandatud tingimustel ja kavandatud sihtrühma puhul koguses kuni 3,4 × 1010 rakku päevas ohutu. Teaduslik arvamus annab piisava aluse väita, et pastöriseeritud Akkermansia muciniphila vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turulelaskmise tingimustele, kui seda kasutatakse koguses kuni 3,4 × 1010 rakku päevas toidulisandites ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et pastöriseeritud Akkermansia muciniphila on kavandatud tingimustel ja kavandatud sihtrühma puhul koguses kuni 3,4 × 1010 rakku päevas ohutu. Teaduslik arvamus annab piisava aluse väita, et pastöriseeritud Akkermansia muciniphila vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turulelaskmise tingimustele, kui seda kasutatakse koguses kuni 3,4 × 1010 rakku päevas toidulisandites ning meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised.

| (8) | Toiduohutusamet märkis oma teaduslikus arvamuses, et tema järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines andmetel, mis saadi järgmistest uuringutest: bakterite pöördmutatsioonikatse, mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, 14-päevane suukaudse mürgisuse eelkatse rottidega, 90-päevane suukaudse mürgisuse katse rottidega, meetodi valideerimisuuring preparaadi koostise analüüsi kohta, mis on seotud rottidega tehtud 90-päevase suukaudse mürgisuse katsega, ja antimikroobikumiresistentsuse uuring. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet märkis oma teaduslikus arvamuses, et tema järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines andmetel, mis saadi järgmistest uuringutest: bakterite pöördmutatsioonikatse, mikrotuumade tekke in vitro katse imetajarakkudega, 14-päevane suukaudse mürgisuse eelkatse rottidega, 90-päevane suukaudse mürgisuse katse rottidega, meetodi valideerimisuuring preparaadi koostise analüüsi kohta, mis on seotud rottidega tehtud 90-päevase suukaudse mürgisuse katsega, ja antimikroobikumiresistentsuse uuring.

| (9) | Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses nende andmete konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses nende andmete konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b.

| (10) | Taotleja teatas, et taotluse esitamise ajal oli tal bakterite pöördmutatsioonikatsest, imetajarakkudega läbi viidud mikrotuumade tekke in vitro katsest, rottidega läbi viidud 14-päevasest suukaudse mürgisuse eelkatsest, rottidega läbi viidud 90-päevasest suukaudse mürgisuse katsest, mürgisuse kohta avaldatud andmetest, voolutsütomeetria valideerimisuuringust ja antimikroobikumiresistentsuse uuringust saadud andmete omandiõigus ja neile viitamise ainuõigus ning seega ei võiks kolmandad isikud nendele uuringutele seaduslikult juurde pääseda ega neid kasutada. |
| --- | --- |

(10)

Taotleja teatas, et taotluse esitamise ajal oli tal bakterite pöördmutatsioonikatsest, imetajarakkudega läbi viidud mikrotuumade tekke in vitro katsest, rottidega läbi viidud 14-päevasest suukaudse mürgisuse eelkatsest, rottidega läbi viidud 90-päevasest suukaudse mürgisuse katsest, mürgisuse kohta avaldatud andmetest, voolutsütomeetria valideerimisuuringust ja antimikroobikumiresistentsuse uuringust saadud andmete omandiõigus ja neile viitamise ainuõigus ning seega ei võiks kolmandad isikud nendele uuringutele seaduslikult juurde pääseda ega neid kasutada.

| (11) | Komisjon hindas kogu teavet, mille taotleja oli esitanud, ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kasutada ühegi järgneva taotleja hüvanguks bakterite pöördmutatsioonikatse, imetajarakkudega läbi viidud mikrotuumade tekke in vitro katse, rottidega läbi viidud 14-päevase suukaudse mürgisuse eelkatse ja rottidega läbi viidud 90-päevase suukaudse mürgisuse katse käigus saadud andmeid ning mürgisuse kohta avaldatud andmeid, voolutsütomeetria valideerimisuuringu andmeid ja antimikroobikumiresistentsuse uuringu andmeid, mis sisalduvad taotleja toimikus, millele toiduohutusamet tugines oma järelduses uuendtoidu ohutuse kohta ja ilma milleta ei oleks amet saanud uuendtoitu hinnata. Seega tuleks lubada ainult taotlejal lasta sel ajavahemikul liidu turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon hindas kogu teavet, mille taotleja oli esitanud, ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seetõttu ei tohiks toiduohutusamet viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kasutada ühegi järgneva taotleja hüvanguks bakterite pöördmutatsioonikatse, imetajarakkudega läbi viidud mikrotuumade tekke in vitro katse, rottidega läbi viidud 14-päevase suukaudse mürgisuse eelkatse ja rottidega läbi viidud 90-päevase suukaudse mürgisuse katse käigus saadud andmeid ning mürgisuse kohta avaldatud andmeid, voolutsütomeetria valideerimisuuringu andmeid ja antimikroobikumiresistentsuse uuringu andmeid, mis sisalduvad taotleja toimikus, millele toiduohutusamet tugines oma järelduses uuendtoidu ohutuse kohta ja ilma milleta ei oleks amet saanud uuendtoitu hinnata. Seega tuleks lubada ainult taotlejal lasta sel ajavahemikul liidu turule pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t.

| (12) | Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvate andmete kasutamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, kui see põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(12)

Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvate andmete kasutamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turulelaskmiseks loataotlust, kui see põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (13) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud pastöriseeritud Akkermansia muciniphila lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib ainult esmane taotleja

| | ehk äriühing A-Mansia Biotech S.A., |
| --- | --- |

ehk äriühing A-Mansia Biotech S.A.,

| | aadress: rue Granbonpré, 11 Bâtiment H 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgia, |
| --- | --- |

aadress: rue Granbonpré, 11 Bâtiment H 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgia,

lasta lõikes 1 osutatud uuendtoitu liidus turule, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa artikli 2 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või A-Mansia Biotech S.A. nõusolekul.

3.   Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab lisas esitatud kasutustingimusi ja märgistusnõudeid.

Artikkel 2

Taotlustoimikus esitatud teadusandmeid, mille alusel amet hindas artiklis 1 osutatud uuendtoitu ja mille konfidentsiaalsena käsitamist taotleja nõudis ning milleta ei oleks saanud selle uuendtoidu jaoks luba anda, ei tohi viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast äriühingu A-Mansia Biotech S.A. loata kasutada hilisema taotleja hüvanguks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

4

(5)  Brient, 2019a (avaldamata).

5

(6)  Brient, 2019b (avaldamata).

6

(7)  Bracken, 2019a (avaldamata).

7

(8)  Bracken, 2019b (avaldamata).

8

(9)  Druart C., Plovier H., Van Hul M., Brient A., Phipps K.R., de Vos W.M. ja Cani P.D., 2020, „Toxicological Safety evaluation of pasteurized Akkermansia muciniphila
  “, Journal of Applied Toxicology, 41:276–290.

9

Akkermansia muciniphila

Journal of Applied Toxicology

(10)  Jensen, 2019 (avaldamata).

10

(11)  Gueimonde, 2019 (avaldamata).

11

(12)  
  „Safety of pasteurised Akkermansia muciniphila as a novel food pursuant to Article 10 of Regulation (EU) 2015/2283,“ („Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila ohutus uuendtoiduna vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 10“) EFSA Journal 2021:19(9):6780.

12

Akkermansia muciniphila

Akkermansia muciniphila

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Määratud toidugrupp | Piirnorm |
| „
  Akkermansia muciniphila (pastöriseeritud) | Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised | 3,4 × 1010 rakku päevas | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „pastöriseeritud Akkermansia muciniphila“. | | Luba antud 1. märtsil 2022. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.
  Taotleja: A-Mansia Biotech S.A., rue Granbonpré, 11, Bâtiment H, 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgia. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t liidus turule lasta üksnes A-Mansia Biotech S.A., välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele või teadusandmetele osutamata või A-Mansia Biotech S.A. nõusolekul.
  Andmekaitse aegumise kuupäev: 1. märts 2027.“ |
| Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased toidulisandid, mis on ette nähtud kõikidele täiskasvanutele peale rasedate ja imetavate naiste | 3,4 × 1010 rakku päevas | Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et need on tarbimiseks ainult täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised. |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

Määratud toidugrupp

Piirnorm

„
  Akkermansia muciniphila (pastöriseeritud)

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, mis on ette nähtud täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised

3,4 × 1010 rakku päevas

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „pastöriseeritud Akkermansia muciniphila“.

Luba antud 1. märtsil 2022. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: A-Mansia Biotech S.A., rue Granbonpré, 11, Bâtiment H, 1435 Mont-Saint-Guibert, Belgia. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t liidus turule lasta üksnes A-Mansia Biotech S.A., välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele või teadusandmetele osutamata või A-Mansia Biotech S.A. nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 1. märts 2027.“

Direktiivi 2002/46/EÜ määratluse kohased toidulisandid, mis on ette nähtud kõikidele täiskasvanutele peale rasedate ja imetavate naiste

3,4 × 1010 rakku päevas

Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila’t sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et need on tarbimiseks ainult täiskasvanutele, välja arvatud rasedad ja imetavad naised.

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „
  Akkermansia muciniphila (pastöriseeritud) | Kirjeldus

  Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila (tüvi ATCC BAA-835, CIP 107961) on toodetud bakterite anaeroobse kasvu teel, millele järgneb pastöriseerimine, rakkude kontsentreerimine, krüosäilitamine ja külmkuivatamine.

  Omadused/koostis


  A. muciniphila rakkude üldarv (rakku/g): 2,5 × 1010 kuni 2,5 × 1012


  A. muciniphila elujõuliste rakkude üldarv (CFU/g): < 10 (avastamispiir)(*)
  Vee aktiivsus: ≤ 0,43
  Niiskus (%): ≤ 12,0
  Valk (%): ≤ 35,0
  Rasvad (%): ≤ 4,0
  Kogutuhk (%): ≤ 21,0
  Süsivesikud (%): 36,0–86,0

  Mikrobioloogilised kriteeriumid

  Aeroobsete mesofiilsete mikroorganismide üldarv: ≤ 500 CFU(**)/g
  Sulfiteid redutseerivad anaeroobid: ≤ 50 CFU/g
  Koagulaaspositiivsed stafülokokid: ≤ 10 CFU/g
  Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g
  Pärmseened: ≤ 10 CFU/g
  Hallitusseened: ≤ 10 CFU/g

  Bacillus cereus: ≤ 100 CFU/g

  Listeria spp.: 25 grammis ei leidu

  Salmonella spp.: 25 grammis ei leidu

  Escherichia coli: 1 grammis ei leidu






  (*) | LoD: avastamispiir. |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„
  Akkermansia muciniphila (pastöriseeritud)

Kirjeldus

Pastöriseeritud Akkermansia muciniphila (tüvi ATCC BAA-835, CIP 107961) on toodetud bakterite anaeroobse kasvu teel, millele järgneb pastöriseerimine, rakkude kontsentreerimine, krüosäilitamine ja külmkuivatamine.

Omadused/koostis

A. muciniphila rakkude üldarv (rakku/g): 2,5 × 1010 kuni 2,5 × 1012

A. muciniphila elujõuliste rakkude üldarv (CFU/g): < 10 (avastamispiir)(*)

Vee aktiivsus: ≤ 0,43

Niiskus (%): ≤ 12,0

Valk (%): ≤ 35,0

Rasvad (%): ≤ 4,0

Kogutuhk (%): ≤ 21,0

Süsivesikud (%): 36,0–86,0

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Aeroobsete mesofiilsete mikroorganismide üldarv: ≤ 500 CFU(**)/g

Sulfiteid redutseerivad anaeroobid: ≤ 50 CFU/g

Koagulaaspositiivsed stafülokokid: ≤ 10 CFU/g

Enterobakterid: ≤ 10 CFU/g

Pärmseened: ≤ 10 CFU/g

Hallitusseened: ≤ 10 CFU/g

Bacillus cereus: ≤ 100 CFU/g

Listeria spp.: 25 grammis ei leidu

Salmonella spp.: 25 grammis ei leidu

Escherichia coli: 1 grammis ei leidu

(*)

LoD: avastamispiir.

| (**) | Kolooniat moodustav ühik.“ |
| --- | --- |

(**)

Kolooniat moodustav ühik.“

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/169,

8. veebruar 2022,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta uuendtoiduna turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | 28. detsembril 2018 esitas äriühing Fair Insects BV (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lasta uuendtoiduna liidu turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed. Taotleja taotles hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsete kasutamist mitmes kogu elanikkonnale ettenähtud toiduaines. |
| --- | --- |

(3)

28. detsembril 2018 esitas äriühing Fair Insects BV (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lasta uuendtoiduna liidu turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed. Taotleja taotles hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsete kasutamist mitmes kogu elanikkonnale ettenähtud toiduaines.

| (4) | Taotleja esitas komisjonile ka nõude taotluse toetuseks esitatud järgmiste konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks: tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, (3) analüüsiandmed koostise kohta, (4) stabiilsusuuringud, (5) valgu seeduvuse uuring, (6) tsütotoksilisuse uuring, sh uuringute aruanded, (7) koostise analüüsiandmete loetelu, (8) tarbimise hindamine ning kavandatud kasutusviisid ja -kogused (9). |
| --- | --- |

(4)

Taotleja esitas komisjonile ka nõude taotluse toetuseks esitatud järgmiste konfidentsiaalsete andmete kaitsmiseks: tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, (3) analüüsiandmed koostise kohta, (4) stabiilsusuuringud, (5) valgu seeduvuse uuring, (6) tsütotoksilisuse uuring, sh uuringute aruanded, (7) koostise analüüsiandmete loetelu, (8) tarbimise hindamine ning kavandatud kasutusviisid ja -kogused (9).

| (5) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) 9. augustil 2019 ja palus esitada teadusliku arvamuse harilikust jahumardikast (Tenebrio molitor) saadud külmutatud ja kuivatatud toodete kui uuendtoidu hindamise põhjal. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 3 konsulteeris komisjon Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet“) 9. augustil 2019 ja palus esitada teadusliku arvamuse harilikust jahumardikast (Tenebrio molitor) saadud külmutatud ja kuivatatud toodete kui uuendtoidu hindamise põhjal.

| (6) | 7. juulil 2021 võttis toiduohutusamet kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega vastu teadusliku arvamuse „Safety of frozen and dried formulations from whole yellow mealworm (Tenebrio molitor larva) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (10) (Tervest harilikust jahumardikast (Tenebrio molitor) saadud külmutatud ja kuivatatud toodete ohutus uuendtoiduna vastavalt määrusele (EL) 2015/2283). |
| --- | --- |

(6)

7. juulil 2021 võttis toiduohutusamet kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega vastu teadusliku arvamuse „Safety of frozen and dried formulations from whole yellow mealworm (Tenebrio molitor larva) as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (10) (Tervest harilikust jahumardikast (Tenebrio molitor) saadud külmutatud ja kuivatatud toodete ohutus uuendtoiduna vastavalt määrusele (EL) 2015/2283).

| (7) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed on kavandatud kasutusviiside ja koguste juures ohutud. Seepärast on toiduohutusameti arvamuses esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed on konkreetsete kasutustingimuste korral kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohaste turule laskmise nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed on kavandatud kasutusviiside ja koguste juures ohutud. Seepärast on toiduohutusameti arvamuses esitatud piisavalt tõendeid selle kohta, et hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed on konkreetsete kasutustingimuste korral kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohaste turule laskmise nõuetega.

| (8) | Kõnealuses arvamuses ja toiduohutusameti teaduslikus arvamuses „Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) kuivatatud vastsete ohutus uuendtoiduna vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“ (11) järeldas toiduohutusamet ka väheste avaldatud tõendite põhjal, mis käsitlesid putukatega seotud toiduallergiat, et uuendtoidu tarbimine võib põhjustada esmast sensibiliseerumist ja allergilisi reaktsioone hariliku jahumardika valkude suhtes. Vastavalt toiduohutusameti soovitusele teha teadusuuring Tenebrio molitor’i vastsete allergeensuse suhtes, uurib komisjon praegu võimalusi vajalike uuringute tegemiseks. Kuni toiduohutusamet ei ole hinnanud teadusuuringu käigus saadud andmeid ja arvestades, et seni on Tenebrio molitor’i vastsete tootjatele kättesaadavate andmete kohaselt teatatud ainult vähestest allergiajuhtumitest, (12) leiab komisjon, et liidu lubatud uuendtoitude loetellu ei tuleks lisada märgistuse erinõudeid seoses võimalusega, et Tenebrio molitor’i vastsed põhjustavad esmast sensibiliseerumist. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuses arvamuses ja toiduohutusameti teaduslikus arvamuses „Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) kuivatatud vastsete ohutus uuendtoiduna vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“ (11) järeldas toiduohutusamet ka väheste avaldatud tõendite põhjal, mis käsitlesid putukatega seotud toiduallergiat, et uuendtoidu tarbimine võib põhjustada esmast sensibiliseerumist ja allergilisi reaktsioone hariliku jahumardika valkude suhtes. Vastavalt toiduohutusameti soovitusele teha teadusuuring Tenebrio molitor’i vastsete allergeensuse suhtes, uurib komisjon praegu võimalusi vajalike uuringute tegemiseks. Kuni toiduohutusamet ei ole hinnanud teadusuuringu käigus saadud andmeid ja arvestades, et seni on Tenebrio molitor’i vastsete tootjatele kättesaadavate andmete kohaselt teatatud ainult vähestest allergiajuhtumitest, (12) leiab komisjon, et liidu lubatud uuendtoitude loetellu ei tuleks lisada märgistuse erinõudeid seoses võimalusega, et Tenebrio molitor’i vastsed põhjustavad esmast sensibiliseerumist.

| (9) | Kõnealustes arvamustes jõudis toiduohutusamet samuti järeldusele, et uuendtoidu tarbimine võib ristreaktsiooni tõttu põhjustada koorikloomade ja tolmulestade suhtes allergilistel inimestel allergilisi reaktsioone. Lisaks märkis toiduohutusamet, et uuendtoitu võib sattuda veel allergeene, kui neid allergeene leidub putukate kasvusubstraadis. See võib hõlmata allergeene, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (13) II lisas. Seepärast on asjakohane, et hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed tarbijale kättesaadavaks tehtud kujul ning kõnealuseid tooteid sisaldav toit märgistatakse asjakohaselt vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 ja määruse (EL) nr 1169/2011 nõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealustes arvamustes jõudis toiduohutusamet samuti järeldusele, et uuendtoidu tarbimine võib ristreaktsiooni tõttu põhjustada koorikloomade ja tolmulestade suhtes allergilistel inimestel allergilisi reaktsioone. Lisaks märkis toiduohutusamet, et uuendtoitu võib sattuda veel allergeene, kui neid allergeene leidub putukate kasvusubstraadis. See võib hõlmata allergeene, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (13) II lisas. Seepärast on asjakohane, et hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed tarbijale kättesaadavaks tehtud kujul ning kõnealuseid tooteid sisaldav toit märgistatakse asjakohaselt vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 ja määruse (EL) nr 1169/2011 nõuetele.

| (10) | Toiduohutusamet märkis oma arvamuses, et uuendtoidu ohutuse kindlakstegemine põhines järgmisel: tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, koostise analüüsiandmed, stabiilsusuuringud, valkude seeduvuse uuring, tsütotoksilisuse uuring, sh uuringute aruanded. Toiduohutusamet märkis ka, et ta ei oleks saanud sellisele järeldusele jõuda ilma nende andmeteta, mida taotleja väitel on vaja käsitada konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

(10)

Toiduohutusamet märkis oma arvamuses, et uuendtoidu ohutuse kindlakstegemine põhines järgmisel: tootmisprotsessi üksikasjalik kirjeldus, koostise analüüsiandmed, stabiilsusuuringud, valkude seeduvuse uuring, tsütotoksilisuse uuring, sh uuringute aruanded. Toiduohutusamet märkis ka, et ta ei oleks saanud sellisele järeldusele jõuda ilma nende andmeteta, mida taotleja väitel on vaja käsitada konfidentsiaalsena.

| (11) | Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses nende andmete konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist, nagu on nõutav määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses nende andmete konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist, nagu on nõutav määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punkti b kohaselt.

| (12) | Taotleja kinnitas, et taotluse esitamise ajal kuulusid liikmesriigi õiguse alusel talle kõnealuste andmete omandiõigused ja nendele andmetel viitamise ainuõigus, mistõttu ei ole need andmed kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad ning kolmandad isikud ei tohi kõnealustele andmetele viidata. |
| --- | --- |

(12)

Taotleja kinnitas, et taotluse esitamise ajal kuulusid liikmesriigi õiguse alusel talle kõnealuste andmete omandiõigused ja nendele andmetel viitamise ainuõigus, mistõttu ei ole need andmed kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad ning kolmandad isikud ei tohi kõnealustele andmetele viidata.

| (13) | Komisjon hindas kogu teavet, mille taotleja oli esitanud, ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seepärast ei tohiks toiduohutusamet viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kasutada ühegi hilisema taotleja hüvanguks taotleja toimikus sisalduvaid tootmisprotsessi üksikasjalikku kirjeldust, (14) koostise analüüsiandmeid, (15) stabiilsusuuringuid, (16) valgu seeduvuse uuringut, (17) tsütotoksilisuse uuringut, sh uuringute aruandeid, (18) mille põhjal toiduohutusamet tegi oma järelduse uuendtoidu ohutuse kohta ja milleta ta ei oleks saanud seda uuendtoitu hinnata. Seega tuleks lubada ainult taotlejal lasta sel ajavahemikul liidu turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastseid. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon hindas kogu teavet, mille taotleja oli esitanud, ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seepärast ei tohiks toiduohutusamet viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kasutada ühegi hilisema taotleja hüvanguks taotleja toimikus sisalduvaid tootmisprotsessi üksikasjalikku kirjeldust, (14) koostise analüüsiandmeid, (15) stabiilsusuuringuid, (16) valgu seeduvuse uuringut, (17) tsütotoksilisuse uuringut, sh uuringute aruandeid, (18) mille põhjal toiduohutusamet tegi oma järelduse uuendtoidu ohutuse kohta ja milleta ta ei oleks saanud seda uuendtoitu hinnata. Seega tuleks lubada ainult taotlejal lasta sel ajavahemikul liidu turule hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastseid.

| (14) | Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastseid käsitleva loa ja taotleja toimikus sisalduvatele uuringuandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turule laskmiseks loataotlust, kui see põhineb määruse (EL) 2015/2283 kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(14)

Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastseid käsitleva loa ja taotleja toimikus sisalduvatele uuringuandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turule laskmiseks loataotlust, kui see põhineb määruse (EL) 2015/2283 kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (15) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse lisas kirjeldatud hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.

2.   Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast võib lõikes 1 osutatud uuendtoitu liidus turule lasta ainult esmane taotleja,

äriühing: Fair Insects BV,

aadress: Industriestraat 3, 5107 NC Dongen, Madalmaad,

välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa käesoleva määruse artikli 2 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või äriühingu Fair Insects BV nõusolekul.

| 3. | Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas esitatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas esitatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

Artikkel 2

Taotlustoimikus esitatud uuringuandmeid, mille alusel amet hindas artiklis 1 osutatud uuendtoitu ja mis taotleja väitel on konfidentsiaalsed ning milleta ei oleks selle uuendtoidu jaoks luba antud, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast äriühingu Fair Insects BV loata ühegi järgneva taotleja hüvanguks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  2.3 jagu_Tootmisprotsess, sh ajakohastamine; C11 liide; C17 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

3

(4)  2.4 jagu_Andmed koostise kohta, sh ajakohastamine; 2.9 jagu_Toitumisalane teave, sh ajakohastamine; B4 liide, sh ajakohastamine; B5 liide, sh ajakohastamine; C20 liide; D1 liide, sh ajakohastamine; D2 liide, sh ajakohastamine; D6 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

4

(5)  2.4.4 jagu_Stabiilsus, sh ajakohastamine; C21 liide; C22 liide; D7 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

5

(6)  D4 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata). DIASSi uuring (2.8 jagu_ajakohast., 2.9 jagu_ajakohast., 2.11 jagu_ajakohast.).

6

(7)  2.10 jagu_Teave toksilisuse kohta, sh ajakohastamine; D5 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

7

(8)  B2 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

8

(9)  Tarbimise hindamine(2.7 jagu_ajakohast.); Agentuuri Schuttelaar & Partners hinnangulised andmed kavandatud kasutusviiside ja -koguste kohta (2.7 jagu_ajakohast.) – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata);

9

(10)  
  EFSA Journal 2021; 19(8): 6778.

10

EFSA Journal

(11)  
  EFSA Journal 2021; 19(1): 6343.

11

EFSA Journal

(12)  
  Tenebrio molitor’i vastseid turustatakse mitmes liikmesriigis määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõikes 2 sätestatud üleminekumeetmete alusel.

12

Tenebrio molitor

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

13

(14)  2.3 jagu_Tootmisprotsess, sealhulgas ajakohastamine; C11 liide; C17 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

14

(15)  2.4 jagu_Andmed koostise kohta, sh ajakohastamine; 2.9 jagu_Toitumisalane teave, sealhulgas ajakohastamine; B4 liide, sh ajakohastamine; B5 liide, sh ajakohastamine; C20 liide; D1 liide, sh ajakohastamine; D2 liide, sh ajakohastamine; D6 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

15

(16)  2.4.4 jagu_Stabiilsus, sh ajakohastamine; C21 liide; C22 liide; D7 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

16

(17)  D4 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata). DIASSi uuring (2.8 jagu_ajakohast., 2.9 jagu_ajakohast., 2.11 jagu_ajakohast.).

17

(18)  2.10 jagu_Teave toksilisuse kohta, sh ajakohastamine; D5 liide – Fair Insects BV, 2020 (avaldamata).

18

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:











  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed | Määratud toidugrupp | Piirnormid (g/100 g)
  (mida turustatakse sellisena või mis tuleb tootja juhendi kohaselt valmistada) | 1. | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on sõltuvalt sellest, millisel kujul seda kasutatakse, „hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud vastsed“, „hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) kuivatatud vastsed“ või „hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) pulbristatud vastsed“. |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed

Määratud toidugrupp

Piirnormid (g/100 g)

(mida turustatakse sellisena või mis tuleb tootja juhendi kohaselt valmistada)

1.

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on sõltuvalt sellest, millisel kujul seda kasutatakse, „hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud vastsed“, „hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) kuivatatud vastsed“ või „hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) pulbristatud vastsed“.

| 2. | Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud või pulbristatud vastseid sisaldava toidu märgistusel peab olema märge, et see koostisosa võib põhjustada allergilisi reaktsioone tarbijatele, kellel on teadaolevad allergiad koorikloomade ja nendest valmistatud toodete, ning tolmulestade suhtes. See märge tuleb esitada koostisosade loetelu vahetus läheduses. |
| --- | --- |

2.

Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud või pulbristatud vastseid sisaldava toidu märgistusel peab olema märge, et see koostisosa võib põhjustada allergilisi reaktsioone tarbijatele, kellel on teadaolevad allergiad koorikloomade ja nendest valmistatud toodete, ning tolmulestade suhtes. See märge tuleb esitada koostisosade loetelu vahetus läheduses.

Luba antud 1. märtsil 2022. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Fair Insects BV, Industriestraat 3, 5107 NC Dongen, Madalmaad.

Andmekaitseperioodil võib kõnealust uuendtoitu liidus turule lasta üksnes äriühing Fair Insects BV, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalseid teaduslikke tõendeid või teadusandmeid kasutamata või äriühingu Fair Insects BV nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 1. märts 2027.“

Külmutatud

Kuivatatud või pulbristatud

Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed

Mitmevilja-saia-leivatooted; kreekerid ja leivapulgad

30

10

Teraviljabatoonid

30

15

Kuivatatud pastatoodete põhised tooted; pastapõhised road (v.a kuivatatud paisutatud pasta); pitsa ja pitsalaadsed road

15

10

Kuivatatud paisutatud pastatoodete põhised tooted

30

15

Eelsegud (kuivad) pagaritoodete jaoks

30

15

Kastmed

30

10

Kartuli-, köögiviljapõhised road

15

10

Vadakupulber

40

20

Lihaanaloogid

80

50

Supid ja salatid

20

5

Laastud/krõpsud

40

20

Õllelaadsed joogid; alkohoolsed segujoogid; alkohoolsed joogisegud

1

1

Šokolaadikondiitritooted

30

10

Pähklid, õliseemned ja kikerherned

40

30

Külmutatud hapendatud piimapõhised tooted

15

5

Lihavalmistised

40

16

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:








  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed | Kirjeldus/määratlus

  Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed. Mõiste „jahumardika vastne“ viitab mardikaliste sugukonna Tenebrionidae (süsiklased) liiki Tenebrio molitor kuuluva putuka vastsele. Määratletud teaduslik sünonüüm on Tenebrio molitor Linnaeus.
  Tervikuna inimtoiduks ettenähtud jahumardika vastsetel ei eemaldata ühtegi osa.
  Enne putukate külmutamise teel surmamist on nõutav vähemalt 24-tunnine näljutusaeg, et vastsed vabaneksid soolesisust.
  Turule laskmiseks on ette nähtud uuendtoit kolmel eri kujul: terved liigi T. molitor blanšeeritud ja külmutatud vastsed (külmutatud); terved liigi T. molitor blanšeeritud ja külmkuivatatud vastsed (kuivatatud), mis võivad olla pulbri kujul (pulbristatud). |
| Parameetrid | Külmutatud | Kuivatatud või pulbristatud |
| Omadused/koostis |
| Tuhk | 0,9–1,10 | 3,6–4,1 |
| Niiskus (massiprotsent) | 69–75 | ≤ 5 |
| Toorproteiin (N × 6,25) (massiprotsent) | 14–19 | 54–60 |
| Rasv (massiprotsent)






  — | millest küllastunud rasvhapped (protsent rasvhapete üldsisaldusest): |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed

Kirjeldus/määratlus

Hariliku jahumardika (Tenebrio molitor) külmutatud, kuivatatud ja pulbristatud vastsed. Mõiste „jahumardika vastne“ viitab mardikaliste sugukonna Tenebrionidae (süsiklased) liiki Tenebrio molitor kuuluva putuka vastsele. Määratletud teaduslik sünonüüm on Tenebrio molitor Linnaeus.

Tervikuna inimtoiduks ettenähtud jahumardika vastsetel ei eemaldata ühtegi osa.

Enne putukate külmutamise teel surmamist on nõutav vähemalt 24-tunnine näljutusaeg, et vastsed vabaneksid soolesisust.

Turule laskmiseks on ette nähtud uuendtoit kolmel eri kujul: terved liigi T. molitor blanšeeritud ja külmutatud vastsed (külmutatud); terved liigi T. molitor blanšeeritud ja külmkuivatatud vastsed (kuivatatud), mis võivad olla pulbri kujul (pulbristatud).

Parameetrid

Külmutatud

Kuivatatud või pulbristatud

Omadused/koostis

Tuhk

0,9–1,10

3,6–4,1

Niiskus (massiprotsent)

69–75

≤ 5

Toorproteiin (N × 6,25) (massiprotsent)

14–19

54–60

Rasv (massiprotsent)

—

millest küllastunud rasvhapped (protsent rasvhapete üldsisaldusest):

7–12,5

20–29

27–30

20–29

Seeduvad süsivesikud (massiprotsent)

1–2

4–8

Kiudaine (massiprotsent)

1,2–3,5

4–6

Kitiin(*) (massiprotsent)

≤ 3

4–9

Peroksiidarv (Meq O2/kg rasvas)

≤ 5

≤ 5

Saasteained

Raskmetallid

Plii (mg/kg)

≤ 0,01

≤ 0?075

Kaadmium (mg/kg)

≤ 0,05

≤ 0,1

Mükotoksiinid

Aflatoksiinid (B1, B2, G1 ja G2 summa) (μg/kg)

≤ 4

≤ 4

Aflatoksiin B1 (μg/kg)

≤ 2

≤ 2

Deoksünivalenool (μg/kg)

≤ 200

≤ 200

Ohratoksiin A (μg/kg)

≤ 1

≤ 1

Dioksiinid ja PCBd

Dioksiinide ja dioksiinitaolisete PCBde summa (UB, WHO-TEQ2005) (**) (pg/g rasva)

≤ 0,75

≤ 0,75

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Aeroobsete mikroorganismide kolooniate üldarv (CFU/g)

≤ 105

≤ 105

Enterobacteriaceae (eeldatav) (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

Escherichia coli (CFU/g)

≤ 50

≤ 50

Listeria monocytogenes

25 grammis ei leidu

25 grammis ei leidu

Salmonella spp.

25 grammis ei leidu

25 grammis ei leidu

Bacillus cereus (eeldatav) (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

Koagulaaspositiivsed stafülokokid (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

Sulfiteid redutseerivad anaeroobid (CFU/g)

≤ 30

≤ 30

Pärm- ja hallitusseened (CFU/g)

≤ 100

≤ 100

| (*) | Kitiin arvutatuna happekiu ja ligniini (ADF-ADL) vahena, nagu on kirjeldanud Hahn et al. (2018). |
| --- | --- |

(*)

Kitiin arvutatuna happekiu ja ligniini (ADF-ADL) vahena, nagu on kirjeldanud Hahn et al. (2018).

| (**) | Polüklooritud dibensoparadioksiinide (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFid) ning dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) summaarse sisalduse ülempiir väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisuse ekvivalendina (kasutades WHO 2005. aasta toksilisuse ekvivalentfaktoreid). |
| --- | --- |

(**)

Polüklooritud dibensoparadioksiinide (PCDDd) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFid) ning dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) summaarse sisalduse ülempiir väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisuse ekvivalendina (kasutades WHO 2005. aasta toksilisuse ekvivalentfaktoreid).

CFU: kolooniat moodustav ühik.“

---

OTSUSED

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/17

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2022/170,

8. veebruar 2022,

millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1072 (EUTM Somalia/1/2022)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2010/96/ÜVJP artikli 5 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas ELi lepingu artikliga 38 Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsuseid järgmiste ELi missiooni vägede juhatajate ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2010/96/ÜVJP artikli 5 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas ELi lepingu artikliga 38 Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsuseid järgmiste ELi missiooni vägede juhatajate ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 16. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1072, (2) millega nimetati EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Fabiano ZINZONE. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 16. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1072, (2) millega nimetati EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Fabiano ZINZONE.

| (3) | Itaalia sõjaväevõimud tegid 18. jaanuaril 2022 ettepaneku nimetada brigaadikindral Fabiano ZINZONE järglasena EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Roberto VIGLIETTA. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia sõjaväevõimud tegid 18. jaanuaril 2022 ettepaneku nimetada brigaadikindral Fabiano ZINZONE järglasena EUTM Somalia ELi missiooni vägede juhatajaks brigaadikindral Roberto VIGLIETTA.

| (4) | ELi sõjaline komitee leppis 21. jaanuaril 2022 kokku, et poliitika- ja julgeolekukomiteel soovitatakse Itaalia sõjaväevõimude tehtud ettepanek heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee leppis 21. jaanuaril 2022 kokku, et poliitika- ja julgeolekukomiteel soovitatakse Itaalia sõjaväevõimude tehtud ettepanek heaks kiita.

| (5) | Tuleks teha otsus brigaadikindral Roberto VIGLIETTA ametisse nimetamise kohta ning otsus (ÜVJP) 2020/1072 tuleks tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks teha otsus brigaadikindral Roberto VIGLIETTA ametisse nimetamise kohta ning otsus (ÜVJP) 2020/1072 tuleks tunnistada kehtetuks.

| (6) | Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhatajaks nimetatakse alates 9. veebruarist 2022 brigaadikindral Roberto VIGLIETTA.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2020/1072 tunnistatakse kehtetuks alates 9. veebruarist 2022.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. veebruar 2022

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 44, 19.2.2010, lk 16.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 16. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1072, millega nimetatakse ametisse Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2019/1264 (EUTM Somalia/1/2020) (ELT L 234, 21.7.2020, lk 18).

2

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/19

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/171,

2. veebruar 2022,

taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus „Võida võistlus väljakul“ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/788

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 630 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/788 Euroopa kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. septembril 2021 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus „Võida võistlus väljakul“. |
| --- | --- |

(1)

30. septembril 2021 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus „Võida võistlus väljakul“.

| (2) | Algatusel on kolm eesmärki: 1) võtta vastu nõukogu soovitus, mis kaitseks väärtustel, solidaarsusel, kestlikkusel ja võistluse avalikkusel põhinevat jalgpallikorraldust ja mis annaks liikmesriikidele ELi raamistiku ja suunised sellise jalgpallikorralduse kaitseks Euroopas, 2) võtta vastu komisjoni suunised ELi konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta spordis ning 3) võtta vastu komisjoni teatis selle kohta, „milline Euroopa spordi korraldus oleks tuleviku seisukohalt parim, lähtudes sellest, mida Euroopa fännid ja kodanikud Euroopa spordilt ootavad“. |
| --- | --- |

(2)

Algatusel on kolm eesmärki: 1) võtta vastu nõukogu soovitus, mis kaitseks väärtustel, solidaarsusel, kestlikkusel ja võistluse avalikkusel põhinevat jalgpallikorraldust ja mis annaks liikmesriikidele ELi raamistiku ja suunised sellise jalgpallikorralduse kaitseks Euroopas, 2) võtta vastu komisjoni suunised ELi konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta spordis ning 3) võtta vastu komisjoni teatis selle kohta, „milline Euroopa spordi korraldus oleks tuleviku seisukohalt parim, lähtudes sellest, mida Euroopa fännid ja kodanikud Euroopa spordilt ootavad“.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) 2019/788 artiklile 1 võib registreerida sellised algatused, milles palutakse komisjonil, kellel on aluslepingute rakendamise pädevus, esitada ettepanek võtta vastu liidu õigusakt. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu algatuse esimese eesmärgina nimetatud nõukogu soovituse ettepanek. Algatuse teise ja kolmanda eesmärgi algses sõnastuses aga ei olnud esitatud taotlust, et komisjon esitaks liidu õigusakti ettepaneku. Neis paluti komisjonilt ainult suuniste ja teatise vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) 2019/788 artiklile 1 võib registreerida sellised algatused, milles palutakse komisjonil, kellel on aluslepingute rakendamise pädevus, esitada ettepanek võtta vastu liidu õigusakt. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu algatuse esimese eesmärgina nimetatud nõukogu soovituse ettepanek. Algatuse teise ja kolmanda eesmärgi algses sõnastuses aga ei olnud esitatud taotlust, et komisjon esitaks liidu õigusakti ettepaneku. Neis paluti komisjonilt ainult suuniste ja teatise vastuvõtmist.

| (4) | 27. oktoobril 2021 teatas komisjon kooskõlas määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõikega 4 algatuse korraldusrühmale, et komisjoni hinnangul on kõnealuse määruse artikli 6 lõike 3 punktide a, d ja e kohased registreerimise tingimused täidetud ning artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud tingimus ei kuulu kohaldamisele. Kuid komisjon märkis ka seda, et 30. septembri 2021. aasta taotluses esitatud algatuse sõnastus ei võimalda teha järeldust, et see tervikuna vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(4)

27. oktoobril 2021 teatas komisjon kooskõlas määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõikega 4 algatuse korraldusrühmale, et komisjoni hinnangul on kõnealuse määruse artikli 6 lõike 3 punktide a, d ja e kohased registreerimise tingimused täidetud ning artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud tingimus ei kuulu kohaldamisele. Kuid komisjon märkis ka seda, et 30. septembri 2021. aasta taotluses esitatud algatuse sõnastus ei võimalda teha järeldust, et see tervikuna vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud tingimusele.

| (5) | Seetõttu esitati komisjonile 3. jaanuaril 2022 algatuse teksti muudetud versioon. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu esitati komisjonile 3. jaanuaril 2022 algatuse teksti muudetud versioon.

| (6) | Algatuses on palutud komisjonil esitada ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus, milles sisalduks ELi raamistik ja suunised liikmesriikidele Euroopa jalgpallikorralduse kaitseks, mis tunnustaks spordi sotsiaalset väärtust Euroopa ühiskonna jaoks ja spordi eripära ELi konkurentsi valdkonna õigusaktides ning mis tugevdaks ELi visiooni Euroopa spordi juhtimise ja tuleviku küsimustes ning tagaks, et spordivaldkonna poliitika lähtuks pikemast perspektiivist. |
| --- | --- |

(6)

Algatuses on palutud komisjonil esitada ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus, milles sisalduks ELi raamistik ja suunised liikmesriikidele Euroopa jalgpallikorralduse kaitseks, mis tunnustaks spordi sotsiaalset väärtust Euroopa ühiskonna jaoks ja spordi eripära ELi konkurentsi valdkonna õigusaktides ning mis tugevdaks ELi visiooni Euroopa spordi juhtimise ja tuleviku küsimustes ning tagaks, et spordivaldkonna poliitika lähtuks pikemast perspektiivist.

| (7) | Algatuse lisas on algatuse teema, eesmärkide ja tausta kohta esitatud rohkem andmeid. Korraldajad on lisanud ka ühe dokumendi täiendava teabega. |
| --- | --- |

(7)

Algatuse lisas on algatuse teema, eesmärkide ja tausta kohta esitatud rohkem andmeid. Korraldajad on lisanud ka ühe dokumendi täiendava teabega.

| (8) | Kuivõrd algatuse eesmärk on võtta vastu nõukogu soovitus eesmärgiga aidata kaasa sellele, et liit osaleks Euroopa spordi edendamisel, lähtudes spordi eripäradest, sellest, kui suur on selles vabatahtliku tegevuse roll, ning spordi sotsiaalsest ja hariduslikust otstarbest, on komisjonil vastavalt aluslepingu artiklile 165 õigus esitada õigusakti ettepanek. |
| --- | --- |

(8)

Kuivõrd algatuse eesmärk on võtta vastu nõukogu soovitus eesmärgiga aidata kaasa sellele, et liit osaleks Euroopa spordi edendamisel, lähtudes spordi eripäradest, sellest, kui suur on selles vabatahtliku tegevuse roll, ning spordi sotsiaalsest ja hariduslikust otstarbest, on komisjonil vastavalt aluslepingu artiklile 165 õigus esitada õigusakti ettepanek.

| (9) | Neil põhjustel ei jää algatuse ükski osa ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid. |
| --- | --- |

(9)

Neil põhjustel ei jää algatuse ükski osa ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid.

| (10) | See järeldus ei piira hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud konkreetsed faktilised ja sisulised tingimused, sh järgitud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet ja põhiõigusi, et komisjon saaks selles küsimuses edasi tegutseda. |
| --- | --- |

(10)

See järeldus ei piira hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud konkreetsed faktilised ja sisulised tingimused, sh järgitud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet ja põhiõigusi, et komisjon saaks selles küsimuses edasi tegutseda.

| (11) | Korraldusrühm on esitanud tõendid selle kohta, et ta vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on artikli 5 lõike 3 esimese lõigu kohaselt nimetanud kontaktisikud. |
| --- | --- |

(11)

Korraldusrühm on esitanud tõendid selle kohta, et ta vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on artikli 5 lõike 3 esimese lõigu kohaselt nimetanud kontaktisikud.

| (12) | Kavandatav algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu, pahatahtlik ega vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega. |
| --- | --- |

(12)

Kavandatav algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu, pahatahtlik ega vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega.

| (13) | Seepärast tuleks algatus „Võida võistlus väljakul“ registreerida. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks algatus „Võida võistlus väljakul“ registreerida.

| (14) | Järeldus, et määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 kohased registreerimistingimused on täidetud, ei tähenda, et komisjon oleks kontrollinud taotluses esitatud fakte, vaid faktide õigsuse eest vastutab algatuse korraldusrühm. Algatuse sisu väljendab üksnes korraldusrühma seisukohti ning seda ei saa mingil juhul käsitada komisjoni seisukohana, |
| --- | --- |

(14)

Järeldus, et määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 kohased registreerimistingimused on täidetud, ei tähenda, et komisjon oleks kontrollinud taotluses esitatud fakte, vaid faktide õigsuse eest vastutab algatuse korraldusrühm. Algatuse sisu väljendab üksnes korraldusrühma seisukohti ning seda ei saa mingil juhul käsitada komisjoni seisukohana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa kodanikualgatus „Võida võistlus väljakul“ registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud kodanikualgatuse „Võida võistlus väljakul“ korraldusrühmale, keda esindavad kontaktisikutena Ronan EVAIN ja Martha MESTRE GENS VIDA DA CONCEIÇÃO.

Brüssel, 2. veebruar 2022

Komisjoni nimel

Asepresident

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 55.

1

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/21

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/172,

7. veebruar 2022,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1538 lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 608 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lähitoimeseadmed on reeglina massiliselt toodetavad ja/või kaasaskantavad seadmed, mida on lihtne kaasa võtta ning kasutada teises riigis. Erinevused spektrile juurdepääsu tingimustes võivad takistada nende vaba liikumist, suurendada tootmiskulusid ning põhjustada loata kasutamise tõttu kahjulike raadiohäirete ohu muudele raadiorakendustele ja -teenustele. Komisjoni otsusega 2006/771/EÜ (2) on ühtlustatud mitmesuguste lähitoimeseadmete spektrikasutuse tehnilised tingimused, mis tähendab, et need seadmed on väga lõdvalt reguleeritud ja nende puhul on vaja vaid liikmesriigi õiguse kohast üldluba. |
| --- | --- |

(1)

Lähitoimeseadmed on reeglina massiliselt toodetavad ja/või kaasaskantavad seadmed, mida on lihtne kaasa võtta ning kasutada teises riigis. Erinevused spektrile juurdepääsu tingimustes võivad takistada nende vaba liikumist, suurendada tootmiskulusid ning põhjustada loata kasutamise tõttu kahjulike raadiohäirete ohu muudele raadiorakendustele ja -teenustele. Komisjoni otsusega 2006/771/EÜ (2) on ühtlustatud mitmesuguste lähitoimeseadmete spektrikasutuse tehnilised tingimused, mis tähendab, et need seadmed on väga lõdvalt reguleeritud ja nende puhul on vaja vaid liikmesriigi õiguse kohast üldluba.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1538 (3) ühtlustati sagedusalade 874–876 MHz ja 915–921 MHz kasutamise tehnilisi tingimusi kõrgtehnoloogiliste raadiosagedustuvastuse (RFID) lahenduste ning asjade interneti rakenduste jaoks, mis põhinevad võrguühendusega lähitoimeseadmetel andmesidevõrkudes. Nende sagedusalade puhul on ühiskasutuskeskkond erinev otsuse 2006/771/EÜ alusel kohaldatavast keskkonnast, mistõttu on vaja spetsiifilist reguleerimiskorda. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1538 (3) ühtlustati sagedusalade 874–876 MHz ja 915–921 MHz kasutamise tehnilisi tingimusi kõrgtehnoloogiliste raadiosagedustuvastuse (RFID) lahenduste ning asjade interneti rakenduste jaoks, mis põhinevad võrguühendusega lähitoimeseadmetel andmesidevõrkudes. Nende sagedusalade puhul on ühiskasutuskeskkond erinev otsuse 2006/771/EÜ alusel kohaldatavast keskkonnast, mistõttu on vaja spetsiifilist reguleerimiskorda.

| (3) | Ehkki sagedusalad 873–874,4 MHz ja 918–919,4 MHz ei ole raudtee globaalses mobiilsidesüsteemis (edaspidi „GSM-R“) kasutamiseks liidu õigusega või Euroopa Elektroonilise Side Komitee (edaspidi „ECC“) otsusega ühtlustatud, võib neid sagedusalasid sellel otstarbel kasutada liikmesriigi tasandil vastavalt siseriiklikule otsusele, mis on kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside-eeskirjadega. Seega, kui ühtlustatud tehnilised tingimused ei ole piisavad, et kaitsta nende sagedusalade kasutust riigisiseselt raudteedele laiendatud GSM-side jaoks (edaspidi „E-GSM-R“), on asjaomastel liikmesriikidel lubatud seada lähitoimeseadmete kasutamisele täiendavaid nõudeid, ilma et see mõjutaks lähitoimeseadmete spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilisi tingimusi. Kui konkreetses liikmesriigis on vaja selliseid piiranguid, peaks nendega eeskätt olema tagatud koordineerimine spektrikasutajate vahel, et võimaldada geograafilist ühiskasutust ühelt poolt E-GSM-R ja teiselt poolt RFID-seadmete ja võrku ühendatud lähitoimeseadmete vahel. |
| --- | --- |

(3)

Ehkki sagedusalad 873–874,4 MHz ja 918–919,4 MHz ei ole raudtee globaalses mobiilsidesüsteemis (edaspidi „GSM-R“) kasutamiseks liidu õigusega või Euroopa Elektroonilise Side Komitee (edaspidi „ECC“) otsusega ühtlustatud, võib neid sagedusalasid sellel otstarbel kasutada liikmesriigi tasandil vastavalt siseriiklikule otsusele, mis on kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside-eeskirjadega. Seega, kui ühtlustatud tehnilised tingimused ei ole piisavad, et kaitsta nende sagedusalade kasutust riigisiseselt raudteedele laiendatud GSM-side jaoks (edaspidi „E-GSM-R“), on asjaomastel liikmesriikidel lubatud seada lähitoimeseadmete kasutamisele täiendavaid nõudeid, ilma et see mõjutaks lähitoimeseadmete spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilisi tingimusi. Kui konkreetses liikmesriigis on vaja selliseid piiranguid, peaks nendega eeskätt olema tagatud koordineerimine spektrikasutajate vahel, et võimaldada geograafilist ühiskasutust ühelt poolt E-GSM-R ja teiselt poolt RFID-seadmete ja võrku ühendatud lähitoimeseadmete vahel.

| (4) | Käesoleva otsusega lähitoimeseadmete jaoks ühtlustatud sagedusvahemikega 874,4–880,0 MHz ja 919,4–925,0 MHz külgnevate paarissagedusalade 874–874,4 MHz ja 917,4–919,4 MHz ühtlustatud kasutamise suhtes raudtee mobiilses raadiosides kohaldatakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2021/1730 (4). Sagedusalades 874–874,4 MHz ja 917,4–919,4 MHz toimivate lähitoimeseadmete ning külgnevates sagedusalades 874,4–880,0 MHz ja 919,4–925,0 MHz toimiva raudtee mobiilse raadioside kooseksisteerimist hinnati Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) aruandes nr 74. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega lähitoimeseadmete jaoks ühtlustatud sagedusvahemikega 874,4–880,0 MHz ja 919,4–925,0 MHz külgnevate paarissagedusalade 874–874,4 MHz ja 917,4–919,4 MHz ühtlustatud kasutamise suhtes raudtee mobiilses raadiosides kohaldatakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2021/1730 (4). Sagedusalades 874–874,4 MHz ja 917,4–919,4 MHz toimivate lähitoimeseadmete ning külgnevates sagedusalades 874,4–880,0 MHz ja 919,4–925,0 MHz toimiva raudtee mobiilse raadioside kooseksisteerimist hinnati Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) aruandes nr 74.

| (5) | Vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikele 4 säilitavad liikmesriigid õiguse korraldada ja kasutada oma raadiospektrit avaliku korra, avaliku julgeoleku ja riigikaitse eesmärkidel ning seega peaks neile ühtlasi jääma vabadus kaitsta sagedusalade 874–876 MHz ja 915–921 MHz ning nendega külgnevate sagedusalade praegust ja tulevast kasutamist sõjalistel ning muudel avaliku julgeoleku ja avaliku korraga seotud eesmärkidel, püüdes samal ajal teha minimaalsed ühtlustatud tuumiksagedused võrku ühendatud lähitoimeseadmete jaoks kättesaadavaks vastavalt käesolevas otsuses määratletud tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikele 4 säilitavad liikmesriigid õiguse korraldada ja kasutada oma raadiospektrit avaliku korra, avaliku julgeoleku ja riigikaitse eesmärkidel ning seega peaks neile ühtlasi jääma vabadus kaitsta sagedusalade 874–876 MHz ja 915–921 MHz ning nendega külgnevate sagedusalade praegust ja tulevast kasutamist sõjalistel ning muudel avaliku julgeoleku ja avaliku korraga seotud eesmärkidel, püüdes samal ajal teha minimaalsed ühtlustatud tuumiksagedused võrku ühendatud lähitoimeseadmete jaoks kättesaadavaks vastavalt käesolevas otsuses määratletud tehnilistele tingimustele.

| (6) | Selleks et kajastada tehnoloogia ja turu arengut lähitoimeseadmete valdkonnas, anti 2006. aasta juulis CEPTile otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohane alaline ülesanne ajakohastada otsuse 2006/771/EÜ lisa. Alalise ülesande (seitsmenda ajakohastamistsükli) põhjal tehtud töö võeti aluseks ka rakendusotsuses (EL) 2018/1538, millega nähti sagedusalades 874–876 ja 915–921 MHz lähitoimeseadmete jaoks ette täiendav spektriosa. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et kajastada tehnoloogia ja turu arengut lähitoimeseadmete valdkonnas, anti 2006. aasta juulis CEPTile otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohane alaline ülesanne ajakohastada otsuse 2006/771/EÜ lisa. Alalise ülesande (seitsmenda ajakohastamistsükli) põhjal tehtud töö võeti aluseks ka rakendusotsuses (EL) 2018/1538, millega nähti sagedusalades 874–876 ja 915–921 MHz lähitoimeseadmete jaoks ette täiendav spektriosa.

| (7) | 16. juulil 2019 saatis komisjon välja suuniskirja otsuse 2006/771/EÜ kaheksanda ajakohastamistsükli kohta. Vastuseks alalisele ülesandele ja kooskõlas nende suunistega esitas CEPT 5. märtsil 2021 komisjonile oma aruande nr 77, mis sisaldab mitut ettepanekut rakendusotsuse (EL) 2018/1538 muutmiseks. Need sisaldavad lähitoimeseadmetega seotud mõistete muutmist, et vältida ebaselgust ja tagada kooskõla otsusega 2006/771/EÜ. Samuti soovitatakse neis uuesti hinnata teatavaid tehnilisi parameetreid rakendusotsusega (EL) 2018/1538 hõlmatud lähitoimeseadmete kategooriate puhul. CEPTi aruanne nr 77 on käesoleva otsuse tehniline alus. |
| --- | --- |

(7)

16. juulil 2019 saatis komisjon välja suuniskirja otsuse 2006/771/EÜ kaheksanda ajakohastamistsükli kohta. Vastuseks alalisele ülesandele ja kooskõlas nende suunistega esitas CEPT 5. märtsil 2021 komisjonile oma aruande nr 77, mis sisaldab mitut ettepanekut rakendusotsuse (EL) 2018/1538 muutmiseks. Need sisaldavad lähitoimeseadmetega seotud mõistete muutmist, et vältida ebaselgust ja tagada kooskõla otsusega 2006/771/EÜ. Samuti soovitatakse neis uuesti hinnata teatavaid tehnilisi parameetreid rakendusotsusega (EL) 2018/1538 hõlmatud lähitoimeseadmete kategooriate puhul. CEPTi aruanne nr 77 on käesoleva otsuse tehniline alus.

| (8) | Käesolevas otsuses sätestatud tingimustel töötavad lähitoimeseadmed peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/53/EL (5). |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses sätestatud tingimustel töötavad lähitoimeseadmed peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/53/EL (5).

| (9) | Rakendusotsust (EL) 2018/1538 tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusotsust (EL) 2018/1538 tuleks seetõttu muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

| 1) | Otsust (EL) 2018/1538 muudetakse järgmiselt.
  Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  1) | „lähitoimeseade“ – raadioseade, mis võimaldab kas ühe - või kahesuunalist edastust ning mis võtab vastu ja/või edastab väikesel võimsusel lühikese vahemaa taha; |
| --- | --- | --- |

1)

Otsust (EL) 2018/1538 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)

„lähitoimeseade“ – raadioseade, mis võimaldab kas ühe - või kahesuunalist edastust ning mis võtab vastu ja/või edastab väikesel võimsusel lühikese vahemaa taha;

| 2) | „raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõte“ – põhimõte, mille kohaselt ei tohi tekitada häireid raadiosideteenustele ega nõuda nende seadmete kaitset raadiosideteenuste kahjulike häirete eest; |
| --- | --- |

2)

„raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõte“ – põhimõte, mille kohaselt ei tohi tekitada häireid raadiosideteenustele ega nõuda nende seadmete kaitset raadiosideteenuste kahjulike häirete eest;

| 3) | „lähitoimeseadmete kategooria“ – rühm lähitoimeseadmeid või võrku ühendatud lähitoimeseadmeid, mis kasutavad spektrit sarnaste tehniliste juurdepääsumehhanismide või ühetaoliste kasutusviiside põhjal.“ |
| --- | --- |

3)

„lähitoimeseadmete kategooria“ – rühm lähitoimeseadmeid või võrku ühendatud lähitoimeseadmeid, mis kasutavad spektrit sarnaste tehniliste juurdepääsumehhanismide või ühetaoliste kasutusviiside põhjal.“

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. veebruar 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 9. novembri 2006. aasta otsus 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta (ELT L 312, 11.11.2006, lk 66).

2

(3)  Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1538 lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz (ELT L 257, 15.10.2018, lk 57).

3

(4)  Komisjoni 28. septembri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1730, mis käsitleb paarissagedusalade 874,4–880,0 MHz ja 919,4–925,0 MHz ning paaritu sagedusala 1 900 – 1 910 MHz ühtlustatud kasutamist raudtee mobiilseks raadiosideks (ELT L 346, 30.9.2021, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

5

---

LISA

Lähitoimeseadmete sagedusalad ning vastavad ühtlustatud tehnilised tingimused ja rakendamistähtpäevad

Järgmises tabelis on esitatud sagedusalade ja lähitoimeseadmete kategooriate eri kombinatsioonid (vastavalt artikli 2 lõikele 6) ning spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilised tingimused ja nende rakendamise suhtes kohaldatavad tähtpäevad.

Üldised tehnilised tingimused, mis kehtivad kõigi käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate sagedusalade ja lähitoimeseadmete suhtes.

| — | Liikmesriigid peavad lubama kasutada spektrit tabelis esitatud edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse väärtuste ulatuses. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võivad nad kehtestada leebemad tingimused, st lubada spektrit kasutada suurema edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse juures, kui see ei vähenda ega kahjusta lähitoimeseadmete asjakohast kooseksisteerimist käesoleva otsusega ühtlustatud sagedusaladel. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peavad lubama kasutada spektrit tabelis esitatud edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse väärtuste ulatuses. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võivad nad kehtestada leebemad tingimused, st lubada spektrit kasutada suurema edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse juures, kui see ei vähenda ega kahjusta lähitoimeseadmete asjakohast kooseksisteerimist käesoleva otsusega ühtlustatud sagedusaladel.

| — | Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ ega tohi lisada muid parameetreid või spektrile juurdepääsu ja häirevähendamise nõudeid. Artikli 3 lõike 3 kohaldamisel tähendavad leebemad tingimused seda, et liikmesriigid võivad asjaomases lahtris esitatud „täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ täielikult välja jätta või lubada suuremate väärtuste kasutamist, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ ega tohi lisada muid parameetreid või spektrile juurdepääsu ja häirevähendamise nõudeid. Artikli 3 lõike 3 kohaldamisel tähendavad leebemad tingimused seda, et liikmesriigid võivad asjaomases lahtris esitatud „täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ täielikult välja jätta või lubada suuremate väärtuste kasutamist, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda.

| — | Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  muud kasutuspiirangud
  “ ning tohivad lisada täiendavaid kasutuspiiranguid üksnes artikli 3 lõikes 2 nimetatud tingimuste korral. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võib kehtestada leebemad tingimused ja seega võivad liikmesriigid jätta välja ühe neist tingimustest või nad kõik, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  muud kasutuspiirangud
  “ ning tohivad lisada täiendavaid kasutuspiiranguid üksnes artikli 3 lõikes 2 nimetatud tingimuste korral. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võib kehtestada leebemad tingimused ja seega võivad liikmesriigid jätta välja ühe neist tingimustest või nad kõik, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda.

Kasutatud terminid

„
  Töötsükkel
  “ – protsentides väljendatud suhtarv Σ(Ton)/(Tobs), kus Ton näitab ühe saatja aktiivse edastuse aega ja Tobs on vaadeldud ajavahemik. Ton mõõdetakse vaadeldavas sagedusalas (Fobs). Kui käesolevas tehnilises lisas ei ole sätestatud teisiti, on Tobs ühe tunni pikkune järjestikune ajavahemik ja Fobs käesoleva lisa kohaselt kohaldatav sagedusala. Artikli 3 lõikes 3 osutatud leebemad tingimused tähendavad, et liikmesriigid võivad lubada töötsükli suuremat arvnäitajat.

| Ala nr | Sagedusala | Lähitoimeseadme kategooria | Suurim edastusvõimsus/väljatugevus/võimsustihedus | Täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad) | Muud kasutuspiirangud | Rakendamise tähtpäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 874–874,4 MHz  ([8]) | Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed  ([1]) | 500 mW e.r.p.
  Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häirevähendamise meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 200 kHz
  Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul  ([4])

  Töötsükkel: 2,5 % muudel juhtudel | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgus olevaid teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist  ([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7]) | reede, 1. juuli 2022 |
| 2 | 917,4–919,4 MHz  ([9]) | Lairiba-andmeedastussüsteemid  ([3]) | 25 mW e.r.p. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: > 600 kHz ja ≤ 1 MHz
  Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul  ([4])

  Töötsükkel: ≤ 2,8 % muudel juhtudel | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lairiba lähitoimeseadmete suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgu teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist  ([4]),  ([5]),  ([6]). | reede, 1. juuli 2022 |
| 3 | 916,1–918,9 MHz  ([10]) | Raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed  ([2]) | Lugeja edastus efektiivse kiirgusvõimsusega 4 W on lubatud ainult kesksagedustel 916,3 MHz, 917,5 MHz ja 918,7 MHz | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 400 kHz | ([5]),  ([6]),  ([7]) | reede, 1. juuli 2022 |
| 4 | 917,3–918,9 MHz | Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed ([1]) | 500 mW e.r.p.
  Edastamine on lubatud ainult sagedusvahemikes 917,3–917,7 MHz ja 918,5–918,9 MHz
  Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häirevähendamise meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 200 kHz
  Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul ([4])

  Töötsükkel: ≤ 2,5 % muudel juhtudel | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgus olevaid teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist.

   ([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7]) | reede, 1. juuli 2022 |
| 5 | 917,4–919,4 MHz ([9]) | Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed ([1]) | 25 mW e.r.p. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 600 kHz
  Töötsükkel: ≤ 1 %, | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lähitoimeseadmete suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgu teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist  ([4]),  ([5]),  ([6]). | reede, 1. juuli 2022 |

Ala nr

Sagedusala

Lähitoimeseadme kategooria

Suurim edastusvõimsus/väljatugevus/võimsustihedus

Täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)

Muud kasutuspiirangud

Rakendamise tähtpäev

1

874–874,4 MHz  ([8])

Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed  ([1])

500 mW e.r.p.

Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häirevähendamise meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 200 kHz

Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul  ([4])

Töötsükkel: 2,5 % muudel juhtudel

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.

Kõiki andmesidevõrgus olevaid teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist  ([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7])

reede, 1. juuli 2022

2

917,4–919,4 MHz  ([9])

Lairiba-andmeedastussüsteemid  ([3])

25 mW e.r.p.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: > 600 kHz ja ≤ 1 MHz

Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul  ([4])

Töötsükkel: ≤ 2,8 % muudel juhtudel

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lairiba lähitoimeseadmete suhtes.

Kõiki andmesidevõrgu teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist  ([4]),  ([5]),  ([6]).

reede, 1. juuli 2022

3

916,1–918,9 MHz  ([10])

Raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed  ([2])

Lugeja edastus efektiivse kiirgusvõimsusega 4 W on lubatud ainult kesksagedustel 916,3 MHz, 917,5 MHz ja 918,7 MHz

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 400 kHz

([5]),  ([6]),  ([7])

reede, 1. juuli 2022

4

917,3–918,9 MHz

Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed ([1])

500 mW e.r.p.

Edastamine on lubatud ainult sagedusvahemikes 917,3–917,7 MHz ja 918,5–918,9 MHz

Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häirevähendamise meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 200 kHz

Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul ([4])

Töötsükkel: ≤ 2,5 % muudel juhtudel

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.

Kõiki andmesidevõrgus olevaid teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist.

([4]),  ([5]),  ([6]),  ([7])

reede, 1. juuli 2022

5

917,4–919,4 MHz ([9])

Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed ([1])

25 mW e.r.p.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häirevähendamismeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 600 kHz

Töötsükkel: ≤ 1 %,

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lähitoimeseadmete suhtes.

Kõiki andmesidevõrgu teisaldatavaid ja mobiilseadmeid juhitakse võrgu põhijuurdepääsupunktist  ([4]),  ([5]),  ([6]).

reede, 1. juuli 2022

---

([1])  Mittespetsiifiliste lähitoimeseadmete kategooria hõlmab igasuguseid raadiosideseadmeid, mis vastavad konkreetse sagedusala tehnilistele tingimustele, olenemata nende kasutusest või otstarbest. Tüüpilised kasutusviisid on telemeetria, kaugjuhtimine, häireseadmed, üldine andmeedastus ja muud rakendused.

([2])  Raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmete kategooria hõlmab märgisel/lugejal põhinevaid raadiosidesüsteeme, mis koosnevad elus või eluta objekti külge kinnitatud raadioseadmetest (märgis) ja saatjatest/vastuvõtjatest (lugeja), mis aktiveerivad märgiseid ja võtavad neilt vastu andmeid. Tavapäraselt kasutatakse objektide jälgimiseks ja tuvastamiseks, näiteks elektrooniliseks esemevalveks (EAS – Electronic Article Surveillance), või märgist kandvate objektide kohta käiva teabe kogumiseks ja edastamiseks; märgis võib töötada ilma toiteta, aku toel või akutoitega. Lugeja valideerib märgiselt saadud andmed ja edastab need hostsüsteemile.

([3])  Lairiba-andmeedastusseadmete kategooriasse kuuluvad raadioseadmed, mis kasutavad spektrile juurdepääsuks lairibamodulatsiooni. Tavapäraselt kasutatakse traadita juurdepääsusüsteemides, näiteks raadio-kohtvõrkudes (WAS/RLAN), või andmesidevõrkudes kasutatavates lairiba lähitoimeseadmetes.

([4])  Võrgu juurdepääsupunkt andmesidevõrgus on paikne maapealne lähitoimeseade, mis on teiste andmesidevõrgus olevate lähitoimeseadmete jaoks ühenduspunkt väljaspool andmesidevõrku asuvate teenuseplatvormidega. Termin „andmesidevõrk“ hõlmab võrgu komponentidena mitut lähitoimeseadet, sh võrgu juurdepääsupunkti, ning nendevahelisi raadioühendusi.

([5])  Vastavalt artikli 3 lõikele 1 määratakse sagedusalad ja tehakse need kättesaadavaks ilma ainuõiguseta ja ühiskasutuse põhimõtte alusel. Tänu ühtlustatud tehnilistele tingimustele peab enamikus liikmesriikides saama enamikku lähitoimeseadmeid kasutada siseriikliku õiguse kohase üldloa korra alusel. See ei piira direktiivi (EL) 2018/1972 artiklite 46 ja 51 ega direktiivi 2014/53/EL artikli 3 lõike 2 ja artikli 7 kohaldamist. Liikmesriigid võivad piirata selle kande kasutamist selliselt, et paigaldamise ja käitamisega peavad tegelema üksnes professionaalsed kasutajad, ning nad võivad kaaluda individuaalsete lubade kasutamist nt geograafilise ühiskasutuse haldamiseks ja/või häirevähendamismeetmete rakendamiseks, et tagada raadioteenuste kaitse.

([6])  Liikmesriikides, kus seda sageduspiirkonda kasutatakse osaliselt või täielikult avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ja riigikaitse eesmärkidel ning koordineerida ei ole võimalik, võivad liikmesriigid otsustada, et nad ei rakenda seda kirjet osaliselt või tervikuna kooskõlas otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikega 4 ja käesoleva otsuse artikli 3 lõikega 2.

([7])  Vajalikuks võivad osutuda ka riigisisesed eeskirjad, näiteks kohalik koordineerimine, et vältida häireid külgnevate sagedusalade raadioteenuste töös (nt intermodulatsiooni või blokeerimise tõttu).

([8])  Sagedusala 874–874,4 MHz on ühtlustatud minimaalne tuumiksagedusala.

([9])  Sagedusala 917,4–919,4 MHz on ühtlustatud minimaalne tuumiksagedusala.

([10])  RFID märgised reageerivad RFID päringukanalite ümber olevates sagedusvahemikes väga väikesel võimsusel (efektiivne kiirgusvõimsus –10 dBm e.r.p) ning peavad vastama direktiivi 2014/53/EL olulistele nõuetele.

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/173,

7. veebruar 2022,

millega ühtlustatakse 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalad selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada liidus elektroonilise side teenuseid, ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/766/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 605 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (2) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nagu on mainitud komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“, on digitaalsed lahendused esmatähtsad, et aidata Euroopal jätkata oma teed sellise digiülemineku suunas, mis toob inimestele ja ettevõtjatele kasu kooskõlas liidu väärtustega. Selleks on väga tähtis, et: tehnoloogiast on inimestele kasu; eksisteerib piirideta ühtne turg, kus igas suuruses ettevõtjad saavad võrdsetel alustel konkureerida; järgitakse demokraatlikke väärtusi, austatakse põhiõigusi ning püüeldakse kestliku, kliimaneutraalse ja ressursitõhusa majanduse poole. Seoses sellega on raadiospekter tähtis avalik ressurss, mida kasutatakse üha enam laia valiku kommerts- ja avalike teenuste jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Nagu on mainitud komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“, on digitaalsed lahendused esmatähtsad, et aidata Euroopal jätkata oma teed sellise digiülemineku suunas, mis toob inimestele ja ettevõtjatele kasu kooskõlas liidu väärtustega. Selleks on väga tähtis, et: tehnoloogiast on inimestele kasu; eksisteerib piirideta ühtne turg, kus igas suuruses ettevõtjad saavad võrdsetel alustel konkureerida; järgitakse demokraatlikke väärtusi, austatakse põhiõigusi ning püüeldakse kestliku, kliimaneutraalse ja ressursitõhusa majanduse poole. Seoses sellega on raadiospekter tähtis avalik ressurss, mida kasutatakse üha enam laia valiku kommerts- ja avalike teenuste jaoks.

| (2) | Liidu raadiospektripoliitika elluviimisel ja rakendamisel tuleb austada ja toetada väljendusvabadust, sealhulgas arvamusvabadust ning teabe ja ideede saamise ja levitamise vabadust, olenemata riigipiiridest, samuti meediavabadust ja meediakanalite paljusust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtustega. Mitme operaatori turulepääs on tõepoolest vajalik teabe mitmekesisuse ja teabevabaduse tagamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Liidu raadiospektripoliitika elluviimisel ja rakendamisel tuleb austada ja toetada väljendusvabadust, sealhulgas arvamusvabadust ning teabe ja ideede saamise ja levitamise vabadust, olenemata riigipiiridest, samuti meediavabadust ja meediakanalite paljusust kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtustega. Mitme operaatori turulepääs on tõepoolest vajalik teabe mitmekesisuse ja teabevabaduse tagamiseks.

| (3) | Komisjoni otsusega 2009/766/EÜ (3) ühtlustati sagedusalade 880–915 MHz ja 925–960 MHz (edaspidi „900 MHz sagedusala“) ning sagedusalade 1 710 – 1 785 MHz ja 1 805 – 1 880 MHz (edaspidi „1 800 MHz sagedusala“) kasutamise tehnilised tingimused selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada liidus elektroonilise side teenuseid, sealhulgas traadita lairibateenuseid. Sellega tagatakse vastavus nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ (4) artikli 1 lõikele 1 seoses sellega, et maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, eksisteerivad 900 MHz sagedusalas koos GSM-süsteemidega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2009/766/EÜ (3) ühtlustati sagedusalade 880–915 MHz ja 925–960 MHz (edaspidi „900 MHz sagedusala“) ning sagedusalade 1 710 – 1 785 MHz ja 1 805 – 1 880 MHz (edaspidi „1 800 MHz sagedusala“) kasutamise tehnilised tingimused selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada liidus elektroonilise side teenuseid, sealhulgas traadita lairibateenuseid. Sellega tagatakse vastavus nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ (4) artikli 1 lõikele 1 seoses sellega, et maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, eksisteerivad 900 MHz sagedusalas koos GSM-süsteemidega.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 243/2012/EL (5) artikli 6 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid aitama elektroonilise side teenuste osutajatel regulaarselt oma võrke uuendada, et need vastaksid kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale, et teenuseosutajad saaksid tekitada oma spektridividende kooskõlas teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtetega. Seega tuleks vastavalt ELi õigusraamistiku eesmärkidele ja kooskõlas ELi õigusega lihtsustada 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalade kasutamist, mille vähemalt 5 MHz suurused sagedusplokid toetavad järgmise põlvkonna (5G) maapealseid traadita süsteeme. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 243/2012/EL (5) artikli 6 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid aitama elektroonilise side teenuste osutajatel regulaarselt oma võrke uuendada, et need vastaksid kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale, et teenuseosutajad saaksid tekitada oma spektridividende kooskõlas teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtetega. Seega tuleks vastavalt ELi õigusraamistiku eesmärkidele ja kooskõlas ELi õigusega lihtsustada 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalade kasutamist, mille vähemalt 5 MHz suurused sagedusplokid toetavad järgmise põlvkonna (5G) maapealseid traadita süsteeme.

| (5) | Komisjoni teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (6) on esitatud liidu ühenduvuse alased uued eesmärgid, mida on ajakohastatud komisjoni teatisega „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (7). Nende eesmärkide saavutamine eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkude ulatuslikku kasutuselevõttu ja käibeleminekut. Komisjoni teatises „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (8) kirjeldatakse liidu tasandil kooskõlastatud tegevusi, mille raames tuleks raadiospektripoliitika töörühma arvamuste põhjal kindlaks määrata ja ühtlustada 5G jaoks kasutatav spekter, et tagada aastaks 2025 katkematu 5G-ühendus kõigis linnapiirkondades ja peamistel maismaatranspordi marsruutidel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (6) on esitatud liidu ühenduvuse alased uued eesmärgid, mida on ajakohastatud komisjoni teatisega „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (7). Nende eesmärkide saavutamine eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkude ulatuslikku kasutuselevõttu ja käibeleminekut. Komisjoni teatises „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (8) kirjeldatakse liidu tasandil kooskõlastatud tegevusi, mille raames tuleks raadiospektripoliitika töörühma arvamuste põhjal kindlaks määrata ja ühtlustada 5G jaoks kasutatav spekter, et tagada aastaks 2025 katkematu 5G-ühendus kõigis linnapiirkondades ja peamistel maismaatranspordi marsruutidel.

| (6) | Raadiospektripoliitika töörühm esitas 5G strateegilise tegevuskava kohta Euroopas kaks arvamust (16. novembril 2016 (9) ja 30. jaanuaril 2019) (10) ning tõdes, et tuleb tagada, et mobiilsidevõrkude jaoks juba ühtlustatud sagedusalade tehnilised ja regulatiivsed tingimused sobivad ka 5G kasutuse jaoks. See hõlmab 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala, mis on praegu liidus kasutusel peamiselt teise (GSM), kolmanda (UMTS) ja neljanda põlvkonna (LTE) mobiilsidesüsteemides. |
| --- | --- |

(6)

Raadiospektripoliitika töörühm esitas 5G strateegilise tegevuskava kohta Euroopas kaks arvamust (16. novembril 2016 (9) ja 30. jaanuaril 2019) (10) ning tõdes, et tuleb tagada, et mobiilsidevõrkude jaoks juba ühtlustatud sagedusalade tehnilised ja regulatiivsed tingimused sobivad ka 5G kasutuse jaoks. See hõlmab 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala, mis on praegu liidus kasutusel peamiselt teise (GSM), kolmanda (UMTS) ja neljanda põlvkonna (LTE) mobiilsidesüsteemides.

| (7) | 14. juulil 2017 andis komisjon raadiospektri otsuse artikli 4 lõike 2 kohaselt Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesande vaadata läbi 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste jaoks kasutamise ühtlustatud tehnilised tingimused, et neid sagedusalasid saaks kasutada ka asjade interneti jaoks. |
| --- | --- |

(7)

14. juulil 2017 andis komisjon raadiospektri otsuse artikli 4 lõike 2 kohaselt Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) ülesande vaadata läbi 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste jaoks kasutamise ühtlustatud tehnilised tingimused, et neid sagedusalasid saaks kasutada ka asjade interneti jaoks.

| (8) | Vastavalt saadud ülesandele võttis CEPT 13. märtsil 2018 vastu CEPTi aruande nr 66, milles määratakse kindlaks traadita asjade interneti tehnoloogiate seos mobiilse lairibaside (st kärgside) süsteemidega ning ühtlustatud tehnilised tingimused nende kasutamiseks 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas. Need asjade interneti tehnoloogiad on laiendatud levialaga GSM IoT (EC-GSM-IoT), LTE masin-masin tüüpi side (LTE-MTC), LTE täiustatud masin-masin tüüpi side (LTE-eMTC) ja kitsasriba asjade internet (NB-IoT). CEPTi aruandes nr 66 järeldatakse ka, et EC-GSM-IoT on GSM-süsteemi lahutamatu osa vastavalt direktiivile 87/372/EMÜ. Seega vastab EC-GSM-IoT GSM-süsteemi suhtes kehtivatele tehnilistele tingimustele ilma, et neid tingimusi oleks vaja muuta. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt saadud ülesandele võttis CEPT 13. märtsil 2018 vastu CEPTi aruande nr 66, milles määratakse kindlaks traadita asjade interneti tehnoloogiate seos mobiilse lairibaside (st kärgside) süsteemidega ning ühtlustatud tehnilised tingimused nende kasutamiseks 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas. Need asjade interneti tehnoloogiad on laiendatud levialaga GSM IoT (EC-GSM-IoT), LTE masin-masin tüüpi side (LTE-MTC), LTE täiustatud masin-masin tüüpi side (LTE-eMTC) ja kitsasriba asjade internet (NB-IoT). CEPTi aruandes nr 66 järeldatakse ka, et EC-GSM-IoT on GSM-süsteemi lahutamatu osa vastavalt direktiivile 87/372/EMÜ. Seega vastab EC-GSM-IoT GSM-süsteemi suhtes kehtivatele tehnilistele tingimustele ilma, et neid tingimusi oleks vaja muuta.

| (9) | 12. juulil 2018 tegi komisjon vastavalt raadiospektri otsuse artikli 4 lõikele 2 CEPTile ülesandeks vaadata läbi teatavate ELi ühtlustatud sagedusalade (sealhulgas 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala) ühtlustatud tehnilised tingimused ja töötada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused, mis sobiksid järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

(9)

12. juulil 2018 tegi komisjon vastavalt raadiospektri otsuse artikli 4 lõikele 2 CEPTile ülesandeks vaadata läbi teatavate ELi ühtlustatud sagedusalade (sealhulgas 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala) ühtlustatud tehnilised tingimused ja töötada välja kõige vähem piiravad tehnilised tingimused, mis sobiksid järgmise põlvkonna (5G) maapealsete traadita süsteemide jaoks.

| (10) | Vastavalt saadud ülesandele võttis CEPT 5. juulil 2019 vastu CEPTi aruande nr 72 (A-aruanne), milles jõutakse järeldusele, et 900 MHz sagedusalas on GSM- ja maapealsed kitsasribasüsteemid, sealhulgas asjade interneti mobiilsidesüsteemid, lähitulevikus jätkuvalt kommertskasutuses. Selles aruandes rõhutatakse vajadust 200 kHz suuruse sagedusvahe järele, kui GSM- ja maapealsed kitsasribasüsteemid, sealhulgas asjade interneti mobiilsidesüsteemid töötavad 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas. Lisaks antakse aruandes teavet 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala kasutamise teostatavuse kohta 5G jaoks ning GSMi direktiivi piirangute kohta 900 MHz sagedusalas. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt saadud ülesandele võttis CEPT 5. juulil 2019 vastu CEPTi aruande nr 72 (A-aruanne), milles jõutakse järeldusele, et 900 MHz sagedusalas on GSM- ja maapealsed kitsasribasüsteemid, sealhulgas asjade interneti mobiilsidesüsteemid, lähitulevikus jätkuvalt kommertskasutuses. Selles aruandes rõhutatakse vajadust 200 kHz suuruse sagedusvahe järele, kui GSM- ja maapealsed kitsasribasüsteemid, sealhulgas asjade interneti mobiilsidesüsteemid töötavad 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas. Lisaks antakse aruandes teavet 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala kasutamise teostatavuse kohta 5G jaoks ning GSMi direktiivi piirangute kohta 900 MHz sagedusalas.

| (11) | Vastavalt saadud ülesandele võttis CEPT 2. juulil 2021 vastu CEPTi aruande nr 80 (B-aruanne), milles on esitatud ühtlustatud sagedusalade kava ja kõige vähem piiravad ühtlustatud tehnilised tingimused selliste maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide kooseksisteerimiseks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas, tuginedes sagedusploki servamaski kontseptsioonile. Need tingimused on väga tähtsad, et tagada 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas tehnoloogianeutraalsus. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt saadud ülesandele võttis CEPT 2. juulil 2021 vastu CEPTi aruande nr 80 (B-aruanne), milles on esitatud ühtlustatud sagedusalade kava ja kõige vähem piiravad ühtlustatud tehnilised tingimused selliste maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide kooseksisteerimiseks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas, tuginedes sagedusploki servamaski kontseptsioonile. Need tingimused on väga tähtsad, et tagada 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas tehnoloogianeutraalsus.

| (12) | CEPTi aruandes nr 80 on ette nähtud üks sagedusploki servamask passiivseid antennisüsteeme kasutavate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide jaoks ning teine sagedusploki servamask aktiivantennisüsteeme kasutavate maapealsete lairibasüsteemide jaoks. Nende sagedusploki servamaskide nõuded ei kata GSM ja EC-GSM-IoT, mille tehnilised omadused on esitatud viidatud ETSI standardites. Seetõttu nähakse CEPTi aruandes nr 80 selliste erinevate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide (11) kooseksisteerimiseks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas, ette kõige vähem piiravad tehnilised tingimused. Ühtlasi on aruandes sätestatud tingimused nende süsteemide ja GSM-süsteemi kooseksisteerimiseks 900 MHz sagedusalas vastavalt nõukogu direktiivile 87/372/EMÜ. |
| --- | --- |

(12)

CEPTi aruandes nr 80 on ette nähtud üks sagedusploki servamask passiivseid antennisüsteeme kasutavate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide jaoks ning teine sagedusploki servamask aktiivantennisüsteeme kasutavate maapealsete lairibasüsteemide jaoks. Nende sagedusploki servamaskide nõuded ei kata GSM ja EC-GSM-IoT, mille tehnilised omadused on esitatud viidatud ETSI standardites. Seetõttu nähakse CEPTi aruandes nr 80 selliste erinevate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide (11) kooseksisteerimiseks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas, ette kõige vähem piiravad tehnilised tingimused. Ühtlasi on aruandes sätestatud tingimused nende süsteemide ja GSM-süsteemi kooseksisteerimiseks 900 MHz sagedusalas vastavalt nõukogu direktiivile 87/372/EMÜ.

| (13) | Need sagedusploki servamaskid katavad maapealsete kitsasribaliste 200 kHz kanali ribalaiusega süsteemide nõudeid, välja arvatud GSM ja EC-GSM-IoT. Samuti katavad need maapealseid lairibasüsteeme kanali ribalaiusega üle 200 kHz. Maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide eristamine on vajalik, et rakendada teatavates olukordades liikmesriigi tasandil sagedusvahet. Seoses sellega on CEPTi aruandes nr 80 sätestatud sagedusvahe elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate külgnevate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide nominaalsete kanaliservade vahel ning nii elektroonilise side teenuste kui ka GSM- ja EC-GSM-IoT teenuste osutamiseks kasutatavate erinevate külgnevate maapealsete kitsasribasüsteemide nominaalsete kanaliservade vahel. Sagedusvahet tuleks rakendada liikmesriigi tasandil. Olenevalt külgnevate maapealsete süsteemide spektri servadest ja asjakohasest liikmesriigi poliitikast võib kasutada eri lähenemisviise. CEPTi aruanne nr 80 sisaldab töövahendeid sagedusvahede rakendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Need sagedusploki servamaskid katavad maapealsete kitsasribaliste 200 kHz kanali ribalaiusega süsteemide nõudeid, välja arvatud GSM ja EC-GSM-IoT. Samuti katavad need maapealseid lairibasüsteeme kanali ribalaiusega üle 200 kHz. Maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide eristamine on vajalik, et rakendada teatavates olukordades liikmesriigi tasandil sagedusvahet. Seoses sellega on CEPTi aruandes nr 80 sätestatud sagedusvahe elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate külgnevate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide nominaalsete kanaliservade vahel ning nii elektroonilise side teenuste kui ka GSM- ja EC-GSM-IoT teenuste osutamiseks kasutatavate erinevate külgnevate maapealsete kitsasribasüsteemide nominaalsete kanaliservade vahel. Sagedusvahet tuleks rakendada liikmesriigi tasandil. Olenevalt külgnevate maapealsete süsteemide spektri servadest ja asjakohasest liikmesriigi poliitikast võib kasutada eri lähenemisviise. CEPTi aruanne nr 80 sisaldab töövahendeid sagedusvahede rakendamiseks.

| (14) | CEPTi aruandes nr 80 on sätestatud kõige vähem piiravad tehnilised tingimused elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide kooseksisteerimiseks külgnevates sagedusalades paiknevate süsteemidega, eelkõige raudtee mobiilse raadioside süsteemidega (RMR). Seejuures võib teatavates olukordades rakendada 200 kHz suurust sagedusvahet elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatava maapealse süsteemi ja sellega külgnevat sagedusala kasutava RMR-süsteemi nominaalsete kanaliservade vahel. GSM-süsteemide ja RMR-süsteemide kooseksisteerimist tuleks hallata liikmesriigi tasandil vastavalt kehtivale õigusraamistikule. |
| --- | --- |

(14)

CEPTi aruandes nr 80 on sätestatud kõige vähem piiravad tehnilised tingimused elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate maapealsete kitsas- ja lairibasüsteemide kooseksisteerimiseks külgnevates sagedusalades paiknevate süsteemidega, eelkõige raudtee mobiilse raadioside süsteemidega (RMR). Seejuures võib teatavates olukordades rakendada 200 kHz suurust sagedusvahet elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatava maapealse süsteemi ja sellega külgnevat sagedusala kasutava RMR-süsteemi nominaalsete kanaliservade vahel. GSM-süsteemide ja RMR-süsteemide kooseksisteerimist tuleks hallata liikmesriigi tasandil vastavalt kehtivale õigusraamistikule.

| (15) | CEPTi aruandes nr 80 esitatud ühtlustatud tehnilised tingimused moodustavad käesoleva otsuse tehnilise baasi. Need peaksid asendama otsuse 2009/766/EÜ ühtlustatud tehnilised tingimused, mis põhinevad viidetel ETSI standarditele, tagades samal ajal vastavuse kõnealustele tingimustele ja nende parandustele. See peaks edendama õiguskindlust ja tehnilist lähenemist liidus, et toetada seadmete ja koostalitlusvõimeliste teenuste mastaabisäästu ühtsel turul. |
| --- | --- |

(15)

CEPTi aruandes nr 80 esitatud ühtlustatud tehnilised tingimused moodustavad käesoleva otsuse tehnilise baasi. Need peaksid asendama otsuse 2009/766/EÜ ühtlustatud tehnilised tingimused, mis põhinevad viidetel ETSI standarditele, tagades samal ajal vastavuse kõnealustele tingimustele ja nende parandustele. See peaks edendama õiguskindlust ja tehnilist lähenemist liidus, et toetada seadmete ja koostalitlusvõimeliste teenuste mastaabisäästu ühtsel turul.

| (16) | 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas kehtivad spektrikasutusõigused, mille suhtes kohaldatakse otsust 2009/766/EÜ, erinevad liikmesriigiti eraldatud sagedusplokkide suuruse, sagedusjaotuste või kõnealuste õiguste kehtivusaja poolest. Seega on liikmesriikide olukordade ja poliitikaeesmärkide erinevuste tõttu vaja säilitada paindlikkus ühtlustatud tehniliste tingimuste siseriiklikuks rakendamiseks vastavalt käesolevale otsusele. Liikmesriikide paindlikkus peaks olema ajaliselt piiratud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (12) artikliga 53, et võimaldada olemasolevate individuaalsete spektrikasutusõiguste kooskõlastatud üleminekut kõnealustele ühtlustatud tehnilistele tingimustele. Kõik uued või pikendatud spektrikasutusõigused, mis antakse pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, peaksid vastama nendele ühtlustatud tehnilistele tingimustele. See edendaks seadmete ja teenuste kogu liitu hõlmavat ökosüsteemi ja soodustaks 5G kasutuselevõttu kummalgi sagedusalal, tagades GSM-teenuste jätkuva osutamise kooskõlas GSMi direktiiviga. |
| --- | --- |

(16)

900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas kehtivad spektrikasutusõigused, mille suhtes kohaldatakse otsust 2009/766/EÜ, erinevad liikmesriigiti eraldatud sagedusplokkide suuruse, sagedusjaotuste või kõnealuste õiguste kehtivusaja poolest. Seega on liikmesriikide olukordade ja poliitikaeesmärkide erinevuste tõttu vaja säilitada paindlikkus ühtlustatud tehniliste tingimuste siseriiklikuks rakendamiseks vastavalt käesolevale otsusele. Liikmesriikide paindlikkus peaks olema ajaliselt piiratud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 (12) artikliga 53, et võimaldada olemasolevate individuaalsete spektrikasutusõiguste kooskõlastatud üleminekut kõnealustele ühtlustatud tehnilistele tingimustele. Kõik uued või pikendatud spektrikasutusõigused, mis antakse pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, peaksid vastama nendele ühtlustatud tehnilistele tingimustele. See edendaks seadmete ja teenuste kogu liitu hõlmavat ökosüsteemi ja soodustaks 5G kasutuselevõttu kummalgi sagedusalal, tagades GSM-teenuste jätkuva osutamise kooskõlas GSMi direktiiviga.

| (17) | Otsus peaks seega asendama komisjoni otsuse 2009/766/EÜ. Õigusselguse huvides tuleks komisjoni otsus 2009/766/EÜ kehtetuks tunnistada. Selle lisa ja asjakohast sätet, millega lubatakse 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala spektri kasutamist lisas loetlemata muude süsteemide jaoks, tuleks üleminekuperioodil edasi kohaldada. |
| --- | --- |

(17)

Otsus peaks seega asendama komisjoni otsuse 2009/766/EÜ. Õigusselguse huvides tuleks komisjoni otsus 2009/766/EÜ kehtetuks tunnistada. Selle lisa ja asjakohast sätet, millega lubatakse 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala spektri kasutamist lisas loetlemata muude süsteemide jaoks, tuleks üleminekuperioodil edasi kohaldada.

| (18) | Kooskõlas ELi õigusega võib osutuda vajalikuks sõlmida piiriüleseid koordineerimiskokkuleppeid nii liikmesriikide vahel kui ka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, et vältida kahjulikke raadiohäireid, parandada spektrikasutuse tõhusust ja vältida spektrikasutuse fragmenteeritust kooskõlas direktiivi (EL) 2018/1972 artikliga 28. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas ELi õigusega võib osutuda vajalikuks sõlmida piiriüleseid koordineerimiskokkuleppeid nii liikmesriikide vahel kui ka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, et vältida kahjulikke raadiohäireid, parandada spektrikasutuse tõhusust ja vältida spektrikasutuse fragmenteeritust kooskõlas direktiivi (EL) 2018/1972 artikliga 28.

| (19) | Käesoleva otsuse kontekstis koosneb 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala „määramine ja kättesaadavaks tegemine“ järgmistest etappidest: i) raadiosageduste jaotamist käsitleva riigisisese õigusraamistiku kohandamine, et lisada sellesse kõnealuste sagedusalade kavandatud kasutamine käesolevas otsuses sätestatud ühtlustatud tehnilistel tingimustel, ii) kõigi vajalike meetmete algatamine, et tagada kõnealustes sagedusalades vajalikus ulatuses kooseksisteerimine olemasoleva kasutusega, iii) asjakohaste meetmete algatamine, mille toetuseks korraldatakse vajaduse korral sidusrühmadega konsultatsioone, et võimaldada kõnealuseid sagedusalasid kasutada kooskõlas liidu tasandil kohaldatava õigusraamistikuga, kaasa arvatud käesolevas otsuses sisalduvate ühtlustatud tehniliste tingimustega. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsuse kontekstis koosneb 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala „määramine ja kättesaadavaks tegemine“ järgmistest etappidest: i) raadiosageduste jaotamist käsitleva riigisisese õigusraamistiku kohandamine, et lisada sellesse kõnealuste sagedusalade kavandatud kasutamine käesolevas otsuses sätestatud ühtlustatud tehnilistel tingimustel, ii) kõigi vajalike meetmete algatamine, et tagada kõnealustes sagedusalades vajalikus ulatuses kooseksisteerimine olemasoleva kasutusega, iii) asjakohaste meetmete algatamine, mille toetuseks korraldatakse vajaduse korral sidusrühmadega konsultatsioone, et võimaldada kõnealuseid sagedusalasid kasutada kooskõlas liidu tasandil kohaldatava õigusraamistikuga, kaasa arvatud käesolevas otsuses sisalduvate ühtlustatud tehniliste tingimustega.

| (20) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega ühtlustatakse kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tehnilised tingimused 900 MHz sagedusalas kooskõlas direktiiviga 87/372/EMÜ ning 1 800 MHz sagedusalas selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „GSM-süsteem“ – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI standarditele, täpsemalt standarditele EN 301 502, EN 301 511 ja EN 301 908–18, kaasa arvatud laiendatud levialaga GSM IoT (EC-GSM-IoT); |
| --- | --- |

a)

„GSM-süsteem“ – elektroonilise side võrk, mis vastab ETSI standarditele, täpsemalt standarditele EN 301 502, EN 301 511 ja EN 301 908–18, kaasa arvatud laiendatud levialaga GSM IoT (EC-GSM-IoT);

| b) | „900 MHz sagedusala“ – sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz; |
| --- | --- |

b)

„900 MHz sagedusala“ – sagedusalad 880–915 MHz ja 925–960 MHz;

| c) | „1 800 MHz sagedusala“ – sagedusalad 1 710 – 1 785 MHz ja 1 805 – 1 880 MHz. |
| --- | --- |

c)

„1 800 MHz sagedusala“ – sagedusalad 1 710 – 1 785 MHz ja 1 805 – 1 880 MHz.

Artikkel 3

(1)   Maapealsed süsteemid, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid ja mis võivad eksisteerida koos GSM-süsteemidega 900 MHz sagedusalas direktiivi 87/372/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, tuleb viia vastavusse lisas sätestatud parameetritega 30 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

(2)   Liikmesriigid määravad 30 kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest 1 800 MHz sagedusala

| (a) | GSM-süsteemide jaoks ning |
| --- | --- |

(a)

GSM-süsteemide jaoks ning

| (b) | maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle sagedusala mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt lisas sätestatud parameetritele. |
| --- | --- |

(b)

maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle sagedusala mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt lisas sätestatud parameetritele.

Artikkel 4

Liikmesriigid hõlbustavad piiriüleste koordineerimiskokkulepete sõlmimist, et võimaldada artikli 3 lõikes 1 ja artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud GSM-süsteemide ja maapealsete süsteemide toimimist, võttes arvesse olemasolevaid regulatiivseid menetlusi ja õigusi ning asjakohaseid rahvusvahelisi lepinguid kooskõlas ELi õigusega.

Artikkel 5

Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 lõikes 1 ja artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud maapealsete süsteemide puhul on tagatud külgnevatel sagedusaladel olevate süsteemide asjakohane kaitse.

Artikkel 6

Liikmesriigid jälgivad pidevalt 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusala kasutamist, et tagada nende tõhus kasutamine, ning eelkõige teatavad niipea kui tarvis komisjonile vajadusest käesolev otsus ELi õiguse kohaselt läbi vaadata.

Artikkel 7

Otsus 2009/766/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Selle artiklit 5 ja lisa kohaldatakse veel 30 kuu vältel alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. veebruar 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

1

(2)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks (ELT L 274, 20.10.2009, lk 32). Otsust on muudetud komisjoni otsustega 2011/251/EL ja (EL) 2018/637. Viimane muudatus käsitleb asjade interneti ühtlustatud tehnilisi tingimusi.

3

(4)  Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85). Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/114/EÜ.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

5

(6)  COM(2016)587.

6

(7)  COM(2021) 118 final.

7

(8)  COM(2016)588.

8

(9)  
  9. novembri 2016. aasta dokument RSPG16-032 final, „
  Strategic roadmap towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)“
  .

9

Strategic roadmap towards 5G for Europe: Opinion on spectrum related aspects for next-generation wireless systems (5G) (RSPG 1st opinion on 5G)“

(10)  
  30. jaanuari 2019. aasta dokument RSPG19-007 final, „
  Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)“
  .

10

Strategic Spectrum Roadmap Towards 5G for Europe: Opinion on 5G implementation challenges (RSPG 3rd opinion on 5G)“

(11)  Sh UMTS vastavalt nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ artikli 1 lõikele 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

12

---

LISA

„LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD PARAMEETRID

1.   Mõisted

„
  Aktiivantennisüsteemid
  “ (Active antenna systems, AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, kus antennikomponentide vahelist amplituudi ja/või faasi reguleeritakse pidevalt, nii et antenni kiirgusdiagramm kohandub lühiajalistele muutustele eetris. Siia alla ei kuulu antennikiire kuju muutmine pikemaks ajaks, nt püsiv elektriline allakallutus. AAS tugijaamades on antennisüsteem integreeritud tugijaamasüsteemi või toote osaks.

„
  Passiivsed antennisüsteemid
  “ (Non-active antenna systems, mitte-AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, milles on üks või mitu antenniühendust, mis on ühendatud ühe või mitme eraldi projekteeritud passiivse antennikomponendiga raadiolainete väljakiirgamiseks. Antennikomponentidesse saabuvate signaalide amplituudi ja faasi ei reguleerita vahetpidamata vastavalt lühiajalistele muutustele eetris.

„
  Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus
  “ (EIRP) – antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus), isotroopse antenni suhtes antud suunas.

„
  Kogu kiirgusvõimsus
  “ (TRP) näitab, kui palju võimsust liitantenn kiirgab. Võrdub antennivõre süsteemi kogu sisendvõimsusega, millest arvatakse maha antennivõre süsteemi sisesed võimsuskaod. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal vastavalt järgmisele valemile:

Image 1

kus P(θ,φ) on võimsus, mida antennivõre süsteem kiirgab suunas (θ,φ), mis saadakse vastavalt valemile:

Image 2

kus PTx tähistab antennivõre süsteemi juhitud sisendvõimsust (vattides) ja g(θ,φ) tähistab antennivõre süsteemi võimendust suunal (θ, φ).

„
  Kitsasribasüsteem
  “ – maapealne süsteem, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 200 kHz kanalis, (1) v.a GSM-süsteem.

„
  Lairibasüsteem
  “ – maapealne süsteem, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid kanalis, mis on laiem kui 200 kHz (2).

2.   Sagedusjaotus

900 MHz sagedusalal on sagedusjaotus järgmine.

| (1) | Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 45 MHz; terminaljaama saatesagedus (900 MHz FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 880–915 MHz (900 MHz alumine sagedusala) ning tugijaama saatesagedus (900 MHz FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 925–960 MHz (900 MHz ülemine sagedusala). |
| --- | --- |

(1)

Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 45 MHz; terminaljaama saatesagedus (900 MHz FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 880–915 MHz (900 MHz alumine sagedusala) ning tugijaama saatesagedus (900 MHz FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 925–960 MHz (900 MHz ülemine sagedusala).

| (2) | Eraldatud sagedusploki suurus peab üldjuhul võimaldama juurdepääsu vähemalt 5 MHz suurusele katkematule spektriosale. Kui eraldatavad sagedusplokid on väiksemad, peavad need olema 200 kHz kordsed. |
| --- | --- |

(2)

Eraldatud sagedusploki suurus peab üldjuhul võimaldama juurdepääsu vähemalt 5 MHz suurusele katkematule spektriosale. Kui eraldatavad sagedusplokid on väiksemad, peavad need olema 200 kHz kordsed.

| (3) | 900 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks (3) ilma paarissageduseta 900 MHz ülemises sagedusalas. |
| --- | --- |

(3)

900 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks (3) ilma paarissageduseta 900 MHz ülemises sagedusalas.

| (4) | 900 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks (4) ilma paarissageduseta 900 MHz alumises sagedusalas. |
| --- | --- |

(4)

900 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks (4) ilma paarissageduseta 900 MHz alumises sagedusalas.

| (5) | Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt 4., 5. ja 6. osas sätestatud tehnilistele tingimustele.

  1 800 MHz sagedusalal on sagedusjaotus järgmine. |
| --- | --- |

(5)

Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt 4., 5. ja 6. osas sätestatud tehnilistele tingimustele.

1 800 MHz sagedusalal on sagedusjaotus järgmine.

| (6) | Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 95 MHz; terminaljaama saatesagedus (1 800 MHz FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 1 710 – 1 785 MHz (1 800 MHZ alumine sagedusala) ning tugijaama saatesagedus (1 800 MHz FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 1 805 – 1 880 MHz (1 800 MHz ülemine sagedusala). |
| --- | --- |

(6)

Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 95 MHz; terminaljaama saatesagedus (1 800 MHz FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 1 710 – 1 785 MHz (1 800 MHZ alumine sagedusala) ning tugijaama saatesagedus (1 800 MHz FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 1 805 – 1 880 MHz (1 800 MHz ülemine sagedusala).

| (7) | Eraldatud sagedusploki suurus peab üldjuhul võimaldama juurdepääsu vähemalt 5 MHz suurusele katkematule spektriosale. Kui eraldatavad sagedusplokid on väiksemad, peavad need olema 200 kHz kordsed. |
| --- | --- |

(7)

Eraldatud sagedusploki suurus peab üldjuhul võimaldama juurdepääsu vähemalt 5 MHz suurusele katkematule spektriosale. Kui eraldatavad sagedusplokid on väiksemad, peavad need olema 200 kHz kordsed.

| (8) | 1 800 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks3 ilma paarissageduseta 1 800 MHz ülemises sagedusalas. |
| --- | --- |

(8)

1 800 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks3 ilma paarissageduseta 1 800 MHz ülemises sagedusalas.

| (9) | 1 800 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks4 ilma paarissageduseta 1 800 MHz alumises sagedusalas. |
| --- | --- |

(9)

1 800 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks4 ilma paarissageduseta 1 800 MHz alumises sagedusalas.

| (10) | Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt 4., 5. ja 6. osas sätestatud tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

(10)

Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt 4., 5. ja 6. osas sätestatud tehnilistele tingimustele.

3.   Sagedusvahe

Sagedusvahed on vajalikud selleks, et tagada kõrvutiasuvate süsteemide kooseksisteerimine, kui puuduvad kahe- või mitmepoolsed sageduste kooskõlastamise kokkulepped, välistamata selliste süsteemide käitajate vahel kokku lepitud leebemaid tehnilisi parameetreid.

Kui sagedusi ei kooskõlastata, rakendatakse külgnevate süsteemide nominaalsete kanaliservade vahel sagedusvahet 200 kHz järgmiselt:

| (1) | kitsasribasüsteem ja lairibasüsteem, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile (5); |
| --- | --- |

(1)

kitsasribasüsteem ja lairibasüsteem, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile (5);

| (2) | kaht eri tüüpi kitsasribasüsteemid, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile; |
| --- | --- |

(2)

kaht eri tüüpi kitsasribasüsteemid, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile;

| (3) | GSM-süsteem ja kas kitsasriba- või lairibasüsteem, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile. |
| --- | --- |

(3)

GSM-süsteem ja kas kitsasriba- või lairibasüsteem, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile.

Kui kitsasribasüsteem töötab asjaomase lairibasüsteemi kaitseribarežiimis, (6) tuleb selle kitsasribasüsteemi kanaliserva ja operaatori sagedusploki serva vahel rakendada sagedusvahet 200 kHz või rohkem, võttes arvesse olemasolevaid kaitseribasid operaatorite sagedusplokkide servade või (teiste teenustega külgneva) töösagedusala serva vahel. See kitsasribasüsteem töötab ainult asjaomase lairibasüsteemi 10 MHz või suurema ribalaiusega kanalitel.

Olenevalt liikmesriigi olukorrast seoses elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate maapealsete süsteemide ja raudtee mobiilse raadioside süsteemide kasutuselevõtuga, (7) võib järgmistel juhtudel kohaldada kõnealuste süsteemide nominaalsete kanaliservade vahel sageduspiiril 925 MHz sagedusvahet 200 kHz:

| a) | 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb lairibasüsteemiga; |
| --- | --- |

a)

200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb lairibasüsteemiga;

| b) | laiemas kui 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb kitsasribasüsteemiga; |
| --- | --- |

b)

laiemas kui 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb kitsasribasüsteemiga;

| c) | 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb eri tüüpi kitsasribasüsteemiga. |
| --- | --- |

c)

200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb eri tüüpi kitsasribasüsteemiga.

Sagedusvahet 200 kHz rakendatakse liikmesriigi tasandil, (8) et tagada spektri tõhus kasutamine.

4.   Tugijaamade tehnilised tingimused – sagedusploki servamask

Tugijaamade sagedusploki servamaskideks (Block Edge Masks, BEM) nimetatavad tehnilised parameetrid, mida käesolevas osas kirjeldatakse, on vajalikud, et tagada külgnevate elektroonilise side võrkude operaatorite vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute puudumise korral nende võrkude kooseksisteerimine. Sagedusploki servamaskid on seotud raadiospektri kasutamise õiguste tehniliste tingimuste ja sellistest õigustest kasu saavate raadiospektri kasutajate vaheliste häirete vältimisega.

900 MHz või 1 800 MHz sagedusalas toimivate elektroonilise side võrkude operaatorid võivad kahe- või mitmepoolselt leppida kokku leebemates tehnilistes parameetrites, tingimusel et need operaatorid jätkavad muude teenuste, rakenduste või võrkude kaitsmiseks kohaldatavate tehniliste tingimuste ja piiriülesest koordineerimisest tulenevate kohustuste täitmist.

BEM on kiirgusmask, mis määratleb võimsustasemed sageduse funktsioonina operaatorile eraldatud (või litsentsitud) sagedusploki serva suhtes. See koosneb mitmest komponendist, vt tabel 1.

Baassagedusala võimsuse piirnorm tagab, et teiste operaatorite spekter 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalas on kaitstud. Täiendav baassagedusala võimsuse piirnorm on sagedusalaväline võimsuse piirnorm, mis tagab, et 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalast väljapoole jäävate teenuste ja rakenduste spekter on kaitstud. Üleminekuala võimsuse piirnorm võimaldab võimsust plokisiseselt filtriga piirata kuni baassagedusala võimsuse piirnormini ja tagab külgnevates sagedusplokkides kooseksisteerimise teiste operaatoritega.

Käesolevas lisas sätestatud sagedusploki servamaske ei kohaldata GSM-süsteemide suhtes.

Tabel 1

BEMi komponentide määratlemine

| BEMi komponent | Määratlus |
| --- | --- |
| Plokisisene | Eraldatud sagedusala, mille jaoks on serva kiirgusmask eraldatud. |
| Baassagedusala | 900 MHz või 1 800 MHz sagedusala spektriosa, mida kasutatakse maapealsetes süsteemides, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, välja arvatud operaatori sagedusplokk ja vastavad üleminekupiirkonnad. |
| Üleminekuvahemik | Operaatori sagedusplokiga külgnev sagedusala. |
| Täiendav baassagedusala | 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalaga külgnevate sagedusalade spektriosa, mille suhtes kohaldatakse võimsuse eripiirnorme muude teenuste kaitseks. |

BEMi komponent

Määratlus

Plokisisene

Eraldatud sagedusala, mille jaoks on serva kiirgusmask eraldatud.

Baassagedusala

900 MHz või 1 800 MHz sagedusala spektriosa, mida kasutatakse maapealsetes süsteemides, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, välja arvatud operaatori sagedusplokk ja vastavad üleminekupiirkonnad.

Üleminekuvahemik

Operaatori sagedusplokiga külgnev sagedusala.

Täiendav baassagedusala

900 MHz või 1 800 MHz sagedusalaga külgnevate sagedusalade spektriosa, mille suhtes kohaldatakse võimsuse eripiirnorme muude teenuste kaitseks.

Joonisel 1 on kujutatud üldist sagedusploki servamaski, mida kohaldatakse 900 MHz või 1 800 MHz sagedusala suhtes.

Image 3

Võimsuse piirnormid on esitatud mitte-AASi ja AASi jaoks eraldi. Mitte-AASi võimsuse piirnorme kohaldatakse keskmise EIRP suhtes; AASi võimsuse piirnorme kohaldatakse keskmise TRP suhtes. Keskmise EIRP ja keskmise TRP mõõtmiseks võetakse ajavahemiku ja ribalaiuse keskmine. Keskmise EIRP või keskmise TRP määramiseks keskmistatakse ajaliselt signaalide aktiivsed osad ja see vastab ühele võimsuse reguleerimise seadistusele. Keskmine EIRP või keskmine TRP määratakse sageduslikult ribalaiuse kohta, mis on esitatud tabelites 3, 4 ja 5. Üldiselt, kui ei ole kindlaks määratud teisiti, vastavad BEMide võimsuse piirnormid asjaomase seadme, koos kõigi saateantennidega, kiiratavale koguvõimsusele, välja arvatud mitte-AAS tugijaama baassagedusala, üleminekuala ja täiendava baassagedusala võimsuse piirnormide puhul, mis on esitatud antenni kohta.

Mitte-AAS tugijaamade tehnilisi tingimusi kohaldatakse maapealsete süsteemide suhtes, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid nii 900 MHz kui ka 1 800 MHz sagedusalas. AAS tugijaamade tehnilisi tingimusi kohaldatakse maapealsete süsteemide suhtes, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 1 800 MHz sagedusalas. AAS tugijaamu ei tohi kasutada 900 MHz sagedusalas.

900 MHz või 1 800 MHz sagedusalas töötavate seadmete puhul võib kasutada ka muid kui allpool sätestatud tehnilisi parameetreid, tingimusel et kasutatakse asjakohaseid häirevähendamismeetmeid. Häirevähendamismeetmed peavad olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/53/EL (9) ning pakkuma vähemalt samaväärset kaitset kui kõnealuse direktiivi olulised nõuded.

Tabel 2

Mitte-AAS ja AAS tugijaamade plokisisese võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Mitte-AASi EIRP piirnorm | AASi TRP piirnorm (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul) |
| --- | --- | --- |
| Plokisisene | Ei ole tingimata tarvilik.
  Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib lairibasüsteemi puhul kohaldada väärtust vahemikus 63 dBm/(5 MHz) kuni 67 dBm/(5 MHz) antenni kohta ning kitsasribasüsteemi puhul väärtust vahemikus 60 dBm/(200 kHz) kuni 69 dBm/(200 kHz) antenni kohta. | Ei ole tingimata tarvilik.
  Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 58 dBm/(5 MHz) kärje kohta (*1). |

BEMi komponent

Mitte-AASi EIRP piirnorm

AASi TRP piirnorm (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul)

Plokisisene

Ei ole tingimata tarvilik.

Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib lairibasüsteemi puhul kohaldada väärtust vahemikus 63 dBm/(5 MHz) kuni 67 dBm/(5 MHz) antenni kohta ning kitsasribasüsteemi puhul väärtust vahemikus 60 dBm/(200 kHz) kuni 69 dBm/(200 kHz) antenni kohta.

Ei ole tingimata tarvilik.

Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 58 dBm/(5 MHz) kärje kohta (*1).

Selgitus tabeli 2 juurde

Kohtades, kus kohaldatakse külgnevate teenustega kooskõlastamise menetlust, võivad liikmesriigid kehtestada kiirgusvõimsuse ülempiiri.

Tabel 3

Mitte-AAS ja AAS tugijaamade baassagedusala võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta | AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul)  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Baassagedusala | FDD allalüli sagedusplokid | + 3 dBm/MHz | – 6 dBm/MHz |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta

AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul)  (*2)

Baassagedusala

FDD allalüli sagedusplokid

- 3 dBm/MHz

– 6 dBm/MHz

Tabel 4

Mitte-AAS ja AAS tugijaamade üleminekuvahemiku võimsuse piirnormid

| BEMi komponent | Sagedusvahemik | Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta
   (*3) | AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul)  (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Üleminekuvahemik | 0 kuni 0,2 MHz nihe sagedusploki servast | 32,4 dBm/(0,2 MHz) | 17,4 dBm/(0,2 MHz) |
| 0,2 kuni 1 MHz nihe sagedusploki servast | 13,8 dBm/(0,8 MHz) | 4,7 dBm/(0,8 MHz) |
| 1 kuni 5 MHz nihe sagedusploki servast | 5 dBm/MHz | –4 dBm/MHz |
| 5 kuni 10 MHz nihe sagedusploki servast | 12 dBm/(5 MHz) | 3 dBm/(5 MHz) |

BEMi komponent

Sagedusvahemik

Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta
   (*3)

AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul)  (*4)

Üleminekuvahemik

0 kuni 0,2 MHz nihe sagedusploki servast

32,4 dBm/(0,2 MHz)

17,4 dBm/(0,2 MHz)

0,2 kuni 1 MHz nihe sagedusploki servast

13,8 dBm/(0,8 MHz)

4,7 dBm/(0,8 MHz)

1 kuni 5 MHz nihe sagedusploki servast

5 dBm/MHz

–4 dBm/MHz

5 kuni 10 MHz nihe sagedusploki servast

12 dBm/(5 MHz)

3 dBm/(5 MHz)

Tabel 5

Täiendava baassagedusala võimsuse piirnormid mitte-AAS tugijaamade puhul

| BEMi komponent | Kohaldatav sagedusvahemik | Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta
   (*5)
   (*6) |
| --- | --- | --- |
| Täiendav baassagedusala | 0 kuni 0,2 MHz nihe sagedusploki servast | 32,4 dBm/(0,2 MHz) |
| 0,2 kuni 1 MHz nihe sagedusploki servast | 13,8 dBm/(0,8 MHz) |
| 1 kuni 5 MHz nihe sagedusploki servast | 5 dBm/MHz |
| 5 kuni 10 MHz nihe sagedusploki servast | 12 dBm/(5 MHz) |
| > 10 MHz nihe sagedusploki servast  (*7) | 3 dBm/MHz |

BEMi komponent

Kohaldatav sagedusvahemik

Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta
   (*5)
   (*6)

Täiendav baassagedusala

0 kuni 0,2 MHz nihe sagedusploki servast

32,4 dBm/(0,2 MHz)

0,2 kuni 1 MHz nihe sagedusploki servast

13,8 dBm/(0,8 MHz)

1 kuni 5 MHz nihe sagedusploki servast

5 dBm/MHz

5 kuni 10 MHz nihe sagedusploki servast

12 dBm/(5 MHz)

> 10 MHz nihe sagedusploki servast  (*7)

3 dBm/MHz

Selgitus tabeli 5 juurde

Tabelit 5 kohaldatakse ainult ribavälise piirkonna suhtes kooskõlas joonisega 1 ja tabeliga 1. See tähendab, et kohaldatav sagedusvahemik jääb täielikult ribavälisesse piirkonda.

AAS tugijaamade puhul kohaldatakse tabelites 3 ja 4 esitatud plokiväliseid piirnorme ka sagedusalaväliselt vahemikus 0–10 MHz sagedusala servast, sõltuvalt eraldatud sagedusala asukohast.

5.   Muud tingimused

900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas asuvate tugijaamade kõrvalkiirguspiirkond algab 10 MHz kaugusel sagedusala vastavast servast (10).

Maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid AAS-süsteemi abil, ei anta külgnevate sagedusalade süsteemide eest suuremat kaitset kui maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid mitte-AAS-süsteemi kasutades.

6.   Terminaljaamade tehnilised tingimused

AAS terminaljaamu ei tohi kasutada 900 või 1 800 MHz sagedusalas.

Tabel 6

Terminaljaamade plokisisese võimsuse piirnorm

| BEMi komponent | Maksimaalne keskmine võimsuse piirnorm
   (*8) |
| --- | --- |
| Plokisisene | 25 dBm  (*9) |

BEMi komponent

Maksimaalne keskmine võimsuse piirnorm
   (*8)

Plokisisene

25 dBm  (*9)

---

(1)  Selline süsteem on näiteks NB-IoT.

1

(2)  Sellised süsteemid on näiteks: LTE, kaasa arvatud LTE masin-masin tüüpi side ja LTE täiustatud masin-masin tüüpi side, UMTS, WiMAX, 5G New Radio.

2

(3)  Näiteks täiendav üleslüli.

3

(4)  Näiteks täiendav allalüli.

4

(5)  Vt käesoleva lisa 4. osa.

5

(6)  St lairibavõrgus kasutatava sagedusploki küljel.

6

(7)  Raudtee mobiilse raadioside süsteem koosneb ülemaailmsest raudtee-mobiilsidesüsteemist (GSM-R) ja selle õigusjärglastest, sealhulgas tulevasest raudtee-mobiilsidesüsteemist (FRMCS). Raudtee mobiilse raadioside süsteemide ühtlustatud spektri suhtes kohaldatakse komisjoni otsust (EL) 2021/1730.

7

(8)  CEPTi aruanne nr 80 sisaldab töövahendeid sagedusvahede rakendamiseks eri maapealsete süsteemide vahel, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

9

(*1)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*1

(*2)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*2

(*3)  Mitte-AAS EIRP piirnorme võiks riiklikul tasandil leevendada, kui kõigi elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate maapealsete süsteemide mõjutatud operaatorid selles kokku lepivad või vastavalt liikmesriigis juba kehtivale rakenduskorrale.

*3

(*4)  Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

*4

(*5)  Tingimusel et külgnevad teenused, rakendused ja võrgud sagedustel üle 960 MHz, alla 1 805 MHz ja üle 1 880 MHz on jätkuvalt kaitstud, võib mitte-AAS tugijaamade suhtes kohaldada juhtumipõhiselt ja liikmesriigi tasandil kõrgemaid EIRP piirnorme. Täpsemalt a) EIRP piirnormid, mis on kuni 6 dB kõrgemad, on lubatud vahemikus 0–0,2 MHz sagedusriba servast, et toetada kitsasribasüsteemi plokisisest võimsust, mis on suurem kui 49 dBm/(200 kHz) (st kuni 55 dBm/(200 kHz), b) EIRP piirnormid, mis on kuni 11 dB kõrgemad, on lubatud vahemikus 0–10 MHz sagedusriba servast, et toetada suuremat antennivõimendust kui 18 dBi (st kuni 29 dBi).

*5

(*6)  Tingimusel et külgnevad teenused, rakendused ja võrgud sagedustel alla 925 MHz on jätkuvalt kaitstud, võib mitte-AAS tugijaamade suhtes kohaldada juhtumipõhiselt ja liikmesriigi tasandil kõrgemaid EIRP piirnorme.

*6

(*7)  5. osas esitatud kõrvalväärtus iseloomustab sagedussammu, mis on suurem kui 10 MHz sagedusala servast.

*7

(10)  Asjaomased piirnormid on sätestatud ERC soovituses 74–01.

10

(*8)  Mobiilsete terminaljaamade puhul on eespool soovitatud võimsuse piirnorm TRP. Paiksete/rändterminaljaamade plokisisese kiirgusvõimsuse piirnormi võib kokku leppida riiklikul tasandil, tingimusel et muude teenuste, võrkude ja rakenduste kaitse ei ole ohustatud ning piiriülesed kohustused on täidetud.

*8

(*9)  Selle väärtuse juures on siiski lubatud kõrvalekalle kuni +2 dB, et võtta arvesse raskusi töötamisel äärmuslikes keskkonnatingimustes ja toodete võimalikke erinevusi. See väärtus ei sisalda katsel lubatud kõrvalekallet.

*9

---

| 9.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 28/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 28/40

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/174,

8. veebruar 2022,

millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. 17. oktoobril 2019 saavutasid Euroopa Liit ja Ühendkuningriik kokkuleppe väljaastumislepingu (2) ning sellele lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa muudetud protokolli ja muudetud poliitilise deklaratsiooni (3) kohta. Kõnealuse lepingu kohaselt ja pärast selle ratifitseerimist Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkojas, heakskiitmist Euroopa Parlamendis ja sõlmimist nõukogus sai Ühendkuningriigist 1. veebruaril 2020 kolmas riik ning liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis lõppes 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. 17. oktoobril 2019 saavutasid Euroopa Liit ja Ühendkuningriik kokkuleppe väljaastumislepingu (2) ning sellele lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa muudetud protokolli ja muudetud poliitilise deklaratsiooni (3) kohta. Kõnealuse lepingu kohaselt ja pärast selle ratifitseerimist Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkojas, heakskiitmist Euroopa Parlamendis ja sõlmimist nõukogus sai Ühendkuningriigist 1. veebruaril 2020 kolmas riik ning liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis lõppes 31. detsembril 2020.

| (2) | Keskne kliirimine suurendab turu läbipaistvust, maandab krediidiriski ja vähendab edasikandumise riski keskse vastaspoole ühe või mitme liikme kohustuste täitmatajätmise korral. Selliste teenuste osutamine on seega finantsstabiilsuse tagamise seisukohast äärmiselt tähtis. Lisaks on kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumendid esmatähtsad finantsvahendajatele ja nende klientidele, et maandada näiteks intressiriske, ning seega võivad need avaldada mõju liidu reaalmajanduse toimimisele. |
| --- | --- |

(2)

Keskne kliirimine suurendab turu läbipaistvust, maandab krediidiriski ja vähendab edasikandumise riski keskse vastaspoole ühe või mitme liikme kohustuste täitmatajätmise korral. Selliste teenuste osutamine on seega finantsstabiilsuse tagamise seisukohast äärmiselt tähtis. Lisaks on kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumendid esmatähtsad finantsvahendajatele ja nende klientidele, et maandada näiteks intressiriske, ning seega võivad need avaldada mõju liidu reaalmajanduse toimimisele.

| (3) | Rahvusvaheliste Arvelduste Panga andmetel oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus kogu maailmas ligikaudu 477 triljonit eurot, millest intressimäära tuletisinstrumendid moodustavad ligikaudu 80 % ja välisvaluuta tuletisinstrumendid ligi 17 %. Rohkem kui 30 % kõigist börsivälistest tuletisinstrumentidest on nomineeritud eurodes ja muudes liidu vääringutes. Börsiväliste tuletisinstrumentide keskse kliirimise turg on väga kontsentreeritud, eriti eurodes nomineeritud börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul, millest üle 90 % kliiritakse ühes Ühendkuningriigis asutatud keskses vastaspooles. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvaheliste Arvelduste Panga andmetel oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus kogu maailmas ligikaudu 477 triljonit eurot, millest intressimäära tuletisinstrumendid moodustavad ligikaudu 80 % ja välisvaluuta tuletisinstrumendid ligi 17 %. Rohkem kui 30 % kõigist börsivälistest tuletisinstrumentidest on nomineeritud eurodes ja muudes liidu vääringutes. Börsiväliste tuletisinstrumentide keskse kliirimise turg on väga kontsentreeritud, eriti eurodes nomineeritud börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul, millest üle 90 % kliiritakse ühes Ühendkuningriigis asutatud keskses vastaspooles.

| (4) | Olukorras, kus märkimisväärne hulk liidu vääringutes nomineeritud finantstehinguid kliiritakse Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte kaudu, tekitas Ühendkuningriigi lahkumine siseturult (ja sellega seotud liidu finantssektori reguleerimis-, järelevalve- ja täitmisraamistikust) liidu ja liikmesriikide ametiasutustele finantsstabiilsuse tagamisel suuri probleeme. |
| --- | --- |

(4)

Olukorras, kus märkimisväärne hulk liidu vääringutes nomineeritud finantstehinguid kliiritakse Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte kaudu, tekitas Ühendkuningriigi lahkumine siseturult (ja sellega seotud liidu finantssektori reguleerimis-, järelevalve- ja täitmisraamistikust) liidu ja liikmesriikide ametiasutustele finantsstabiilsuse tagamisel suuri probleeme.

| (5) | Selleks et tegeleda võimalike finantsstabiilsuse riskidega, mis võivad liidu kliirivatele liikmetele ja klientidele tekkida, kui Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled tuletisinstrumentide kliirimise teenuste osutamise järsult katkestavad, võttis komisjon 21. septembril 2020 vastu rakendusotsuse (EL) 2020/1308 (4). Kõnealuses otsuses on sätestatud, et Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 kehtestatud nõuetega. Kõnealust otsust kohaldatakse piiratud aja jooksul ja see kaotab kehtivuse 30. juunil 2022. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tegeleda võimalike finantsstabiilsuse riskidega, mis võivad liidu kliirivatele liikmetele ja klientidele tekkida, kui Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled tuletisinstrumentide kliirimise teenuste osutamise järsult katkestavad, võttis komisjon 21. septembril 2020 vastu rakendusotsuse (EL) 2020/1308 (4). Kõnealuses otsuses on sätestatud, et Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 kehtestatud nõuetega. Kõnealust otsust kohaldatakse piiratud aja jooksul ja see kaotab kehtivuse 30. juunil 2022.

| (6) | Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju on käsitletud mitmes komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Keskpangale, sealhulgas teatises avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamise kohta (5). Kõnealuses teatises eeldati selgelt, et liidu kliirivad liikmed vähendavad oma riskipositsiooni, eelkõige eurodes ja muudes liidu vääringutes nomineeritud börsiväliste tuletisinstrumentide riskipositsiooni liidu jaoks süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes ja sõltuvust viimastest. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju on käsitletud mitmes komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Keskpangale, sealhulgas teatises avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamise kohta (5). Kõnealuses teatises eeldati selgelt, et liidu kliirivad liikmed vähendavad oma riskipositsiooni, eelkõige eurodes ja muudes liidu vääringutes nomineeritud börsiväliste tuletisinstrumentide riskipositsiooni liidu jaoks süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes ja sõltuvust viimastest.

| (7) | Pärast kõnealuse teatise avaldamist moodustas komisjon 2021. aasta alguses töörühma, et tegeleda võimaluste ja probleemidega, mis tekivad tuletisinstrumentide kliirimise teenuste üleandmisel Ühendkuningriigilt liidule. Töörühm keskendus sellele, kuidas vähendada liidu ülemäärast sõltuvust Ühendkuningriigis asutatud kesksete vastaspoolte osutatavatest kliirimisteenustest, selgitades välja võimalikud takistused riskipositsioonide vähendamiseks Ühendkuningriigi kesksetes vastaspoolte suhtes ning pakkudes võimalusi selliste takistuste ületamiseks ja stiimuleid kliirimisteenuste üleandmiseks liidus asutatud kesksetele vastaspooltele. |
| --- | --- |

(7)

Pärast kõnealuse teatise avaldamist moodustas komisjon 2021. aasta alguses töörühma, et tegeleda võimaluste ja probleemidega, mis tekivad tuletisinstrumentide kliirimise teenuste üleandmisel Ühendkuningriigilt liidule. Töörühm keskendus sellele, kuidas vähendada liidu ülemäärast sõltuvust Ühendkuningriigis asutatud kesksete vastaspoolte osutatavatest kliirimisteenustest, selgitades välja võimalikud takistused riskipositsioonide vähendamiseks Ühendkuningriigi kesksetes vastaspoolte suhtes ning pakkudes võimalusi selliste takistuste ületamiseks ja stiimuleid kliirimisteenuste üleandmiseks liidus asutatud kesksetele vastaspooltele.

| (8) | Töörühma aruteludel jõuti järeldusele, et teatavaid Ühendkuningriigi kesksetes vastaspooltes kliiritavaid tehinguid ei ole praegu võimalik mujal kliirida ning vaja on eri meemete kombinatsiooni, mis aitaks lähiaastatel arendada liidu kliirimissuutlikkust ja vähendada liidu turuosaliste ülemäärast riskipositsiooni süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes. Neid arutelusid silmas pidades lõpeb rakendusotsuse (EL) 2020/1308 kehtivus liiga vara, et liidu kliirimissuutlikkus selleks ajaks piisavale tasemele viia. Kuna kõnealuse otsuse vastuvõtmise põhjus – vältida võimalikke finantsstabiilsuse riske juhul, kui järsku katkeb liidu kliirivate liikmete juurdepääs Ühendkuningriigi kesksetele vastaspooltele – ei ole muutunud, on vaja vastu võtta käesolev otsus, millega pikendatakse piiratud ajavahemikuks Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigusraamistiku tunnustamist samaväärsena määrusega (EL) nr 648/2012 kehtestatud raamistikuga. |
| --- | --- |

(8)

Töörühma aruteludel jõuti järeldusele, et teatavaid Ühendkuningriigi kesksetes vastaspooltes kliiritavaid tehinguid ei ole praegu võimalik mujal kliirida ning vaja on eri meemete kombinatsiooni, mis aitaks lähiaastatel arendada liidu kliirimissuutlikkust ja vähendada liidu turuosaliste ülemäärast riskipositsiooni süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes. Neid arutelusid silmas pidades lõpeb rakendusotsuse (EL) 2020/1308 kehtivus liiga vara, et liidu kliirimissuutlikkus selleks ajaks piisavale tasemele viia. Kuna kõnealuse otsuse vastuvõtmise põhjus – vältida võimalikke finantsstabiilsuse riske juhul, kui järsku katkeb liidu kliirivate liikmete juurdepääs Ühendkuningriigi kesksetele vastaspooltele – ei ole muutunud, on vaja vastu võtta käesolev otsus, millega pikendatakse piiratud ajavahemikuks Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigusraamistiku tunnustamist samaväärsena määrusega (EL) nr 648/2012 kehtestatud raamistikuga.

| (9) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (10) | Esiteks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kõnealuse kolmanda riigi kesksed vastaspooled täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. Ühendkuningriik võttis määruse (EL) nr 648/2012 asjaomased sätted üle Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse alates Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäevast (6) ja seetõttu saab Ühendkuningriigi siseriiklikku õigust pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(10)

Esiteks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kõnealuse kolmanda riigi kesksed vastaspooled täidavad õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. Ühendkuningriik võttis määruse (EL) nr 648/2012 asjaomased sätted üle Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse alates Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäevast (6) ja seetõttu saab Ühendkuningriigi siseriiklikku õigust pidada samaväärseks määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (11) | Teiseks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kõnealuses kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tulemuslikku järelevalvet ja nende suhtes võetakse tulemuslikke täitmismeetmeid. Kuni 31. detsembrini 2020 olid Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled vastavalt Ühendkuningriigi siseriiklikule õigusele ja kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012 Inglise Panga järelevalve all (7). Pärast nimetatud kuupäeva jääb Inglise Pank määruse (EL) nr 648/2012 Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise raames vastutavaks kesksete vastaspoolte järelevalve eest ning kõnealuses järelevalves ei ole ette näha olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(11)

Teiseks tuleb kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekorraga tagada, et kõnealuses kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tulemuslikku järelevalvet ja nende suhtes võetakse tulemuslikke täitmismeetmeid. Kuni 31. detsembrini 2020 olid Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled vastavalt Ühendkuningriigi siseriiklikule õigusele ja kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012 Inglise Panga järelevalve all (7). Pärast nimetatud kuupäeva jääb Inglise Pank määruse (EL) nr 648/2012 Ühendkuningriigi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise raames vastutavaks kesksete vastaspoolte järelevalve eest ning kõnealuses järelevalves ei ole ette näha olulisi muudatusi.

| (12) | Kolmandaks tuleb kolmanda riigi õigusraamistikus ette näha tulemuslik samaväärne süsteem kõnealuse kolmanda riigi õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. Ühendkuningriik on inkorporeerinud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud samaväärsussüsteemi olulisemad elemendid oma siseriiklikku õigusesse. Ühendkuningriik on siiski kehtestanud ka ajutise tunnustamise korra, millega peatatakse määruse (EL) nr 648/2012 peamised muudatused vähemalt kolme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kõnealune ajutise tunnustamise kord annab Inglise Pangale ka ulatusliku kaalutlusõiguse nn ajutiseks peetud tunnustamise tagasivõtmiseks, mis tekitab kõnealuse korra alusel tunnustatud kesksetele vastaspooltele õiguskindlusetuse. Olenemata kõnealusest õiguskindlusetusest võib kolmandat tingimust lugeda praegu täidetuks. |
| --- | --- |

(12)

Kolmandaks tuleb kolmanda riigi õigusraamistikus ette näha tulemuslik samaväärne süsteem kõnealuse kolmanda riigi õiguskorra kohaselt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. Ühendkuningriik on inkorporeerinud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud samaväärsussüsteemi olulisemad elemendid oma siseriiklikku õigusesse. Ühendkuningriik on siiski kehtestanud ka ajutise tunnustamise korra, millega peatatakse määruse (EL) nr 648/2012 peamised muudatused vähemalt kolme aasta pikkuseks ajavahemikuks. Kõnealune ajutise tunnustamise kord annab Inglise Pangale ka ulatusliku kaalutlusõiguse nn ajutiseks peetud tunnustamise tagasivõtmiseks, mis tekitab kõnealuse korra alusel tunnustatud kesksetele vastaspooltele õiguskindlusetuse. Olenemata kõnealusest õiguskindlusetusest võib kolmandat tingimust lugeda praegu täidetuks.

| (13) | Kuna need kolm tingimust loetakse täidetuks, tuleks Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse nende Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes, kes olid 31. detsembril 2020 juba asutatud ja tegevusloa saanud, pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(13)

Kuna need kolm tingimust loetakse täidetuks, tuleks Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse nende Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes, kes olid 31. detsembril 2020 juba asutatud ja tegevusloa saanud, pidada samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

| (14) | Käesolev otsus põhineb komisjonile praegu kättesaadaval teabel Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra kohta. Kõnealust korda tuleks pidada samaväärseks ainult juhul, kui kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse nõuded jäävad kehtima ning neid kohaldatakse ja täidetakse. Samaväärsuse tunnustamist saab jätkata üksnes juhul, kui mis tahes tulevased muudatused Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalveraamistikus ei mõjuta samaväärsust reguleerimise või järelevalve seisukohast negatiivselt, tuues kaasa ebavõrdsed tingimused Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte ja liidus asutatud kesksetele vastaspoolte (edaspidi „liidu kesksed vastaspooled“) vahel, ega põhjusta ohtu liidu finantsstabiilsusele. Kuna komisjon võib käesolevat otsust igal ajal muuta, selle peatada, läbi vaadata või tühistada, seda eelkõige juhul, kui toimuvad sündmused, mis mõjutavad samaväärsuse kindlaksmääramist, siis on kuni käesoleva otsuse kehtivuse lõppemiseni samaväärsuse jätkuva tunnustamise eelduseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja Inglise Panga vaheline tulemuslik teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev otsus põhineb komisjonile praegu kättesaadaval teabel Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra kohta. Kõnealust korda tuleks pidada samaväärseks ainult juhul, kui kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad Ühendkuningriigi siseriikliku õiguse nõuded jäävad kehtima ning neid kohaldatakse ja täidetakse. Samaväärsuse tunnustamist saab jätkata üksnes juhul, kui mis tahes tulevased muudatused Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalveraamistikus ei mõjuta samaväärsust reguleerimise või järelevalve seisukohast negatiivselt, tuues kaasa ebavõrdsed tingimused Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte ja liidus asutatud kesksetele vastaspoolte (edaspidi „liidu kesksed vastaspooled“) vahel, ega põhjusta ohtu liidu finantsstabiilsusele. Kuna komisjon võib käesolevat otsust igal ajal muuta, selle peatada, läbi vaadata või tühistada, seda eelkõige juhul, kui toimuvad sündmused, mis mõjutavad samaväärsuse kindlaksmääramist, siis on kuni käesoleva otsuse kehtivuse lõppemiseni samaväärsuse jätkuva tunnustamise eelduseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja Inglise Panga vaheline tulemuslik teabevahetus ning järelevalvetegevuse koordineerimine.

| (15) | ESMA ja Inglise Panga vaheline teabevahetus nõuab laiaulatuslike ja tõhusate koostöölepingute sõlmimist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 7. Nende koostöölepingute eesmärk on tagada kogu asjakohase teabe ennetav jagamine määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 3 osutatud asutustega, kaasa arvatud Euroopa Keskpank (EKP) ja muud Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed, et konsulteerida nende asutustega Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustatud staatuse küsimuses või kui nimetatud teave on nendele asutustele vajalik järelevalvekohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(15)

ESMA ja Inglise Panga vaheline teabevahetus nõuab laiaulatuslike ja tõhusate koostöölepingute sõlmimist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 7. Nende koostöölepingute eesmärk on tagada kogu asjakohase teabe ennetav jagamine määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 3 osutatud asutustega, kaasa arvatud Euroopa Keskpank (EKP) ja muud Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed, et konsulteerida nende asutustega Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustatud staatuse küsimuses või kui nimetatud teave on nendele asutustele vajalik järelevalvekohustuste täitmiseks.

| (16) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 7 kohaselt sõlmitud koostöölepingutega tuleb tagada, et ESMA-l on vahetu ja pidev juurdepääs kogu teabele, sealhulgas teabele, mis võimaldab hinnata olulisi riske, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled liidule või liikmesriikidele otseselt või kaudselt avaldavad. Koostöölepingutes tuleb täpsustada Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte kliirimistegevusega seotud kiire teabevahetuse mehhanisme ja menetlusi, mis käsitlevad liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumente, kauplemiskohti, kliiringuosalisi ning liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute tütarettevõtjaid; koostalitluskokkuleppeid teiste kesksete vastaspooltega; omavahendeid; tagatisfondide moodustamist ja kalibreerimist, võimendustagatist, likviidseid vahendeid ja tagatisportfelle, kaasa arvatud stressitestid. Samuti tuleb koostöölepingutes täpsustada teabevahetuse mehhanisme ja menetlusi, et teavitada kiiresti mis tahes muutustest, mis mõjutavad Ühendkuningriigi keskseid vastaspooli või nende suhtes kohaldatavat Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorda; samuti et teavitada ESMAt kiiresti mis tahes muutustest seoses Ühendkuningriigi kesksete vastaspooltega, mis võivad mõjutada liidu rahapoliitikat. Kooskõlas artikli 25 lõikega 7 teeb Inglise Pank samuti liidu asutustega tihedat koostööd. Eelkõige on oluline tõhusate koostöölepingute olemasolu ESMA ja Ühendkuningriigi vastutavate asutuste vahel seoses nende järelevalvetegevuse koordineerimisega, sealhulgas eelkõige menetlused Ühendkuningriigi tunnustatud kesksete vastaspooltega seotud sellise eriolukorraga tegelemiseks, millel on või võib olla ebasoodne mõju liidu turu likviidsusele või finantssüsteemi stabiilsusele. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 7 kohaselt sõlmitud koostöölepingutega tuleb tagada, et ESMA-l on vahetu ja pidev juurdepääs kogu teabele, sealhulgas teabele, mis võimaldab hinnata olulisi riske, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled liidule või liikmesriikidele otseselt või kaudselt avaldavad. Koostöölepingutes tuleb täpsustada Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte kliirimistegevusega seotud kiire teabevahetuse mehhanisme ja menetlusi, mis käsitlevad liidu vääringutes nomineeritud finantsinstrumente, kauplemiskohti, kliiringuosalisi ning liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute tütarettevõtjaid; koostalitluskokkuleppeid teiste kesksete vastaspooltega; omavahendeid; tagatisfondide moodustamist ja kalibreerimist, võimendustagatist, likviidseid vahendeid ja tagatisportfelle, kaasa arvatud stressitestid. Samuti tuleb koostöölepingutes täpsustada teabevahetuse mehhanisme ja menetlusi, et teavitada kiiresti mis tahes muutustest, mis mõjutavad Ühendkuningriigi keskseid vastaspooli või nende suhtes kohaldatavat Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorda; samuti et teavitada ESMAt kiiresti mis tahes muutustest seoses Ühendkuningriigi kesksete vastaspooltega, mis võivad mõjutada liidu rahapoliitikat. Kooskõlas artikli 25 lõikega 7 teeb Inglise Pank samuti liidu asutustega tihedat koostööd. Eelkõige on oluline tõhusate koostöölepingute olemasolu ESMA ja Ühendkuningriigi vastutavate asutuste vahel seoses nende järelevalvetegevuse koordineerimisega, sealhulgas eelkõige menetlused Ühendkuningriigi tunnustatud kesksete vastaspooltega seotud sellise eriolukorraga tegelemiseks, millel on või võib olla ebasoodne mõju liidu turu likviidsusele või finantssüsteemi stabiilsusele.

| (17) | Ühendkuningriigi ametiasutustelt eeldatakse liidu teavitamist kõigist muudatustest Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorras, mis mõjutavad kliirimisteenuste osutamist Ühendkuningriigis. Komisjon jälgib koostöös ESMAga mis tahes muudatusi õigus- ja järelevalvekorras, mis võivad mõjutada kliirimisteenuste osutamist Ühendkuningriigis, samuti turu arengut ning järelevalvealase koostöö tulemuslikkust, sealhulgas kiiret teabevahetust ESMA ja Inglise Panga vahel. Komisjon võib igal ajal algatada läbivaatamise, kui asjaomaste sündmuste tõttu osutub vajalikuks uuesti hinnata käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust, kaasa arvatud juhul, kui Ühendkuningriigi ametiasutused ei tee tulemuslikku koostööd, ei võimalda tulemuslikult hinnata riski, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled avaldavad liidule või liikmesriikidele, või kui Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte või Inglise Panga tegevus edendab tarbetut ja ebaausat konkurentsi. |
| --- | --- |

(17)

Ühendkuningriigi ametiasutustelt eeldatakse liidu teavitamist kõigist muudatustest Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekorras, mis mõjutavad kliirimisteenuste osutamist Ühendkuningriigis. Komisjon jälgib koostöös ESMAga mis tahes muudatusi õigus- ja järelevalvekorras, mis võivad mõjutada kliirimisteenuste osutamist Ühendkuningriigis, samuti turu arengut ning järelevalvealase koostöö tulemuslikkust, sealhulgas kiiret teabevahetust ESMA ja Inglise Panga vahel. Komisjon võib igal ajal algatada läbivaatamise, kui asjaomaste sündmuste tõttu osutub vajalikuks uuesti hinnata käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust, kaasa arvatud juhul, kui Ühendkuningriigi ametiasutused ei tee tulemuslikku koostööd, ei võimalda tulemuslikult hinnata riski, mida Ühendkuningriigi kesksed vastaspooled avaldavad liidule või liikmesriikidele, või kui Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte või Inglise Panga tegevus edendab tarbetut ja ebaausat konkurentsi.

| (18) | Liidu kliirivate liikmete praegune liigne sõltuvus Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte osutatavatest teenustest kujutab endast endiselt ohtu liidu finantsstabiilsusele ja liidu rahapoliitika üleminekule ja toimimisele, seda eelkõige stressiolukorras. Seda kinnitas ESMA 2021. aasta detsembri hindamine (8). Kõnealuse hindamise käigus tehti kindlaks, et kolm Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte osutatud kliirimisteenust on liidu või ühe või mitme liikmesriigi jaoks süsteemselt olulised. Kuigi kõnealuses hindamises järeldati, et praegu oleks nimetatud kliirimisteenuste tunnustamise lõpetamise kulu suurem kui sellest saadav kasu, leiti hindamises sellegipoolest, et nende kliirimisteenuste jätkuva tunnustamisega kaasnevad olulised riskid ja nõrgad kohad, seda eelkõige juhul, kui turg on stressiolukorras. |
| --- | --- |

(18)

Liidu kliirivate liikmete praegune liigne sõltuvus Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte osutatavatest teenustest kujutab endast endiselt ohtu liidu finantsstabiilsusele ja liidu rahapoliitika üleminekule ja toimimisele, seda eelkõige stressiolukorras. Seda kinnitas ESMA 2021. aasta detsembri hindamine (8). Kõnealuse hindamise käigus tehti kindlaks, et kolm Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte osutatud kliirimisteenust on liidu või ühe või mitme liikmesriigi jaoks süsteemselt olulised. Kuigi kõnealuses hindamises järeldati, et praegu oleks nimetatud kliirimisteenuste tunnustamise lõpetamise kulu suurem kui sellest saadav kasu, leiti hindamises sellegipoolest, et nende kliirimisteenuste jätkuva tunnustamisega kaasnevad olulised riskid ja nõrgad kohad, seda eelkõige juhul, kui turg on stressiolukorras.

| (19) | Nagu on rõhutatud ka teatises avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamise kohta, (9) tuleks seetõttu jätkata riskipositsiooni vähendamist liidu jaoks süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes, seda eriti eurodes ja muudes liidu vääringutes nomineeritud börsiväliste tuletisinstrumentide riskipositsiooni puhul. |
| --- | --- |

(19)

Nagu on rõhutatud ka teatises avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamise kohta, (9) tuleks seetõttu jätkata riskipositsiooni vähendamist liidu jaoks süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes, seda eriti eurodes ja muudes liidu vääringutes nomineeritud börsiväliste tuletisinstrumentide riskipositsiooni puhul.

| (20) | Seetõttu peaks käesolev otsus kehtima nii kaua, et anda piisavalt aega arendada liidu kesksete vastaspoolte kliirimissuutlikkust, leida võimalusi kõnealuste kesksete vastaspoolte likviidsuse suurendamiseks ja laiendada liidu taristu pakutavate kliirimislahenduste valikut, sealhulgas seda protsessi hõlbustavate regulatiivsete meetmete vastuvõtmise kaudu, et võimaldada märkimisväärselt vähendada liidu kliirivate liikmete riskipositsioone Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes. Käesoleva otsusega tuleks anda ka piisavalt aega keskseid vastaspooli käsitleva liidu järelevalveraamistiku läbivaatamiseks. Seetõttu on asjakohane, et käesolev otsus kaotaks kehtivuse kolm aastat pärast selle kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu peaks käesolev otsus kehtima nii kaua, et anda piisavalt aega arendada liidu kesksete vastaspoolte kliirimissuutlikkust, leida võimalusi kõnealuste kesksete vastaspoolte likviidsuse suurendamiseks ja laiendada liidu taristu pakutavate kliirimislahenduste valikut, sealhulgas seda protsessi hõlbustavate regulatiivsete meetmete vastuvõtmise kaudu, et võimaldada märkimisväärselt vähendada liidu kliirivate liikmete riskipositsioone Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes. Käesoleva otsusega tuleks anda ka piisavalt aega keskseid vastaspooli käsitleva liidu järelevalveraamistiku läbivaatamiseks. Seetõttu on asjakohane, et käesolev otsus kaotaks kehtivuse kolm aastat pärast selle kohaldamise alguskuupäeva.

| (21) | Käesolev otsus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele õiguskindlus enne rakendusotsuse (EL) 2020/1308 kehtivuse lõppu. Selleks et vältida Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustamise katkemist ESMA poolt, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates rakendusotsuse (EL) 2020/1308 kehtivuse lõppemisele järgnevast päevast. |
| --- | --- |

(21)

Käesolev otsus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et tagada liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele õiguskindlus enne rakendusotsuse (EL) 2020/1308 kehtivuse lõppu. Selleks et vältida Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte tunnustamise katkemist ESMA poolt, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates rakendusotsuse (EL) 2020/1308 kehtivuse lõppemisele järgnevast päevast.

| (22) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel loetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi õigus- ja järelevalvekord, mida kohaldatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis 31. detsembri 2020. aasta seisuga juba asutatud ja tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2022.

Otsus kehtib kuni 30. juunini 2025.

Brüssel, 8. veebruar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT C 384I, 12.11.2019, lk 1).

2

(3)  Poliitiline deklaratsioon, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik (ELT C 384I, 12.11.2019, lk 178).

3

(4)  Komisjoni 21. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1308, millega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigusraamistikku käsitatakse piiratud ajavahemikul samaväärsena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 (ELT L 306, 21.9.2020, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 4. mai 2017. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Keskpangale: „Reageerimine kriitilise finantsturgude infrastruktuuriga seotud probleemidele ja kapitaliturgude liidu edasiarendamine“, (COM (2017) 225 final), komisjoni 19. juuli 2018. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019
  “, (COM(2018) 556 final) ning komisjoni 13. novembri 2018. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Valmistumine Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019: erandolukorra tegevuskava“ (COM(2018) 880 final), komisjoni 19. jaanuari 2021. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“ (COM(2021) 32 final).

5

(6)  Pärast üleminekuperioodi lõppu on Ühendkuningriigis osutatavaid kliirimisteenuseid käsitlev õigus- ja järelevalveraamistik sätestatud mitmes Ühendkuningriigi õigusaktis. See hõlmab muu hulgas Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadust, 2020. aasta määrusi (muudatused ning üleminekusätted) (EList lahkumine) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, 2020. aasta määrusi finantsteenuste kohta (tulenevad muudatused) ning 2019. aasta finantsteenuste lepingute määrusi (ülemineku- ja säilitamissäte) (EList lahkumine).

6

(7)  Finantsteenuste ja -turgude 2000. aasta seaduse 2013. aasta määruste (börsivälised tuletisinstrumendid, kesksed vastaspooled ja kauplemisteabehoidlad) 5. osa.

7

(8)  ESMA, Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõike 2c kohane hindamisaruanne, https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma-publishes-results-its-assessment-systemically-important-uk-central.

8

(9)  Komisjoni 19. jaanuari 2021. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“ (COM(2021) 32 final).

9

---