# Europos Sąjungos C 65/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 65 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. vasario 19d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 65

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. vasario 19d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2013 m. birželio 10–13 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 253 E, 2013 9 3 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2013 m. birželio 10–13 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 253 E, 2013 9 3 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 253 E, 2013 9 3 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. birželio 11 d., antradienis |
| 2016/C 65/01 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos vartotojų politikos darbotvarkės (2012/2133(INI)) | 2 |
| 2016/C 65/02 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Teisės kreiptis į teismą pagerinimas. Teisinė pagalba nagrinėjant tarpvalstybinius civilinius ir komercinius ginčus (2012/2101(INI)) | 12 |
| 2016/C 65/03 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (tarpinis pranešimas) (2012/2117(INI)) | 16 |
| 2016/C 65/04 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (2012/2293(INI)) | 40 |
| 2016/C 65/05 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų judumo švietimo tikslais ir profesinio judumo Europos Sąjungoje (2013/2009(INI)) | 55 |
| 2016/C 65/06 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos siekiant sukurti elektroninės rinkliavos paslaugos ir lengvųjų asmeninių transporto priemonių vinječių sistemą Europoje (2012/2296(INI)) | 63 |
| | 2013 m. birželio 12 d., trečiadienis |
| 2016/C 65/07 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas (2013/2607(RSP)) | 68 |
| 2016/C 65/08 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl regioninės politikos kaip platesnės valstybės paramos sistemų dalies (2013/2104(INI)) | 79 |
| 2016/C 65/09 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (2012/2306(INI)) | 86 |
| 2016/C 65/10 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos demokratijos stiprinimo būsimoje EPS (2013/2672(RSP)) | 96 |
| 2016/C 65/11 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija Pasirengimas Europos Vadovų Tarybos 2013 m. birželio 27–28 d. susitikimui. Europos veiksmai siekiant kovoti su jaunimo nedarbu (2013/2673(RSP)) | 98 |
| 2016/C 65/12 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra (2013/2637(RSP)) | 102 |
| | 2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 65/13 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (2011/2081(INI)) | 105 |
| 2016/C 65/14 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Finansinės paslaugos; nepakankama Tarybos pažanga ir Komisijos delsimas priimti tam tikrus pasiūlymus (2013/2658(RSP)) | 112 |
| 2016/C 65/15 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Turkijoje (2013/2664(RSP)) | 117 |
| 2016/C 65/16 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vaidmens skatinant platesnę transatlantinę partnerystę (2012/2287(INI)) | 120 |
| 2016/C 65/17 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Malio atstatymo ir demokratizacijos (2013/2587(RSP)) | 127 |
| 2016/C 65/18 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl ES ir Afganistano bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo (2013/2665(RSP)) | 133 |
| 2016/C 65/19 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Programos po 2015 m. apibrėžimas (2012/2289(INI)) | 136 |
| 2016/C 65/20 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (2013/2667(RSP)) | 150 |
| 2016/C 65/21 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Azerbaidžanas: Ilgaro Mammadovo atvejis (2013/2668(RSP)) | 154 |
| 2016/C 65/22 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rohinjų musulmonų padėties (2013/2669(RSP)) | 157 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. birželio 11 d., antradienis |
| 2016/C 65/23 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-osios sesijos (2013/2034(INI)) | 162 |
| | 2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 65/24 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (2012/2253(INI)) | 168 |
| 2016/C 65/25 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (2013/2082(INI)) | 174 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. birželio 11 d., antradienis

2016/C 65/01

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos vartotojų politikos darbotvarkės (2012/2133(INI))

2

2016/C 65/02

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Teisės kreiptis į teismą pagerinimas. Teisinė pagalba nagrinėjant tarpvalstybinius civilinius ir komercinius ginčus (2012/2101(INI))

12

2016/C 65/03

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (tarpinis pranešimas) (2012/2117(INI))

16

2016/C 65/04

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (2012/2293(INI))

40

2016/C 65/05

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų judumo švietimo tikslais ir profesinio judumo Europos Sąjungoje (2013/2009(INI))

55

2016/C 65/06

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos siekiant sukurti elektroninės rinkliavos paslaugos ir lengvųjų asmeninių transporto priemonių vinječių sistemą Europoje (2012/2296(INI))

63

2013 m. birželio 12 d., trečiadienis

2016/C 65/07

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas (2013/2607(RSP))

68

2016/C 65/08

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl regioninės politikos kaip platesnės valstybės paramos sistemų dalies (2013/2104(INI))

79

2016/C 65/09

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (2012/2306(INI))

86

2016/C 65/10

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos demokratijos stiprinimo būsimoje EPS (2013/2672(RSP))

96

2016/C 65/11

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija Pasirengimas Europos Vadovų Tarybos 2013 m. birželio 27–28 d. susitikimui. Europos veiksmai siekiant kovoti su jaunimo nedarbu (2013/2673(RSP))

98

2016/C 65/12

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra (2013/2637(RSP))

102

2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis

2016/C 65/13

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (2011/2081(INI))

105

2016/C 65/14

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Finansinės paslaugos; nepakankama Tarybos pažanga ir Komisijos delsimas priimti tam tikrus pasiūlymus (2013/2658(RSP))

112

2016/C 65/15

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Turkijoje (2013/2664(RSP))

117

2016/C 65/16

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vaidmens skatinant platesnę transatlantinę partnerystę (2012/2287(INI))

120

2016/C 65/17

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Malio atstatymo ir demokratizacijos (2013/2587(RSP))

127

2016/C 65/18

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl ES ir Afganistano bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo (2013/2665(RSP))

133

2016/C 65/19

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Programos po 2015 m. apibrėžimas (2012/2289(INI))

136

2016/C 65/20

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (2013/2667(RSP))

150

2016/C 65/21

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Azerbaidžanas: Ilgaro Mammadovo atvejis (2013/2668(RSP))

154

2016/C 65/22

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rohinjų musulmonų padėties (2013/2669(RSP))

157

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. birželio 11 d., antradienis

2016/C 65/23

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-osios sesijos (2013/2034(INI))

162

2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis

2016/C 65/24

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (2012/2253(INI))

168

2016/C 65/25

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (2013/2082(INI))

174

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. birželio 11 d., antradienis |
| 2016/C 65/26 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą (2013/2019(IMM)) | 180 |
| 2016/C 65/27 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Małgorzatos Handzlik imunitetą (2012/2238(IMM)) | 181 |
| 2016/C 65/28 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą (2013/2106(IMM)) | 182 |
| | 2013 m. birželio 12 d., trečiadienis |
| 2016/C 65/29 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus (2013/2671(RSO)) | 184 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2013 m. birželio 11 d., antradienis

2016/C 65/26

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą (2013/2019(IMM))

180

2016/C 65/27

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Małgorzatos Handzlik imunitetą (2012/2238(IMM))

181

2016/C 65/28

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą (2013/2106(IMM))

182

2013 m. birželio 12 d., trečiadienis

2016/C 65/29

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus (2013/2671(RSO))

184

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2013 m. birželio 11 d., antradienis |
| 2016/C 65/30 | P7_TA(2013)0235Menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (1)***I2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą | 185 |
| 2016/C 65/31 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD)) | 190 |
| 2016/C 65/32 | 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir panaikinti Tarybos direktyvą 92/52/EEB, Komisijos direktyvas 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/39/EB ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD)) | 191 |
| 2016/C 65/33 | P7_TA(2013)0243Būtiniausi sveikatos ir saugos reikalavimai, susiję su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams ***I2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje), ir kuria panaikinama Direktyva 2004/40/EB | 192 |
| 2016/C 65/34 | P7_TA(2013)0244Menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (2) ***I2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą | 193 |
| | 2013 m. birželio 12 d., trečiadienis |
| 2016/C 65/35 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo (2013/0806(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/36 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Neven Mates Audito Rūmų nariu (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/37 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti George‘ą Pufaną Audito Rūmų nariu (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE)) | 200 |
| 2016/C 65/38 | P7_TA(2013)0253Neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti | 200 |
| 2016/C 65/39 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD)) | 208 |
| 2016/C 65/40 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD)) | 209 |
| 2016/C 65/41 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (Nauja redakcija) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD)) | 210 |
| 2016/C 65/42 | 2013 m. birželio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) | 212 |
| 2016/C 65/43 | P7_TA(2013)0258EURODAC sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimas ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl EURODAC sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. [.../...], (kuriuo sukuriami valstybės narės, atsakingos už vienoje iš valstybių narių trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai) ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su EURODAC sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (nauja redakcija) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Eurodac sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai, ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su Eurodac sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra | 246 |
| 2016/C 65/44 | P7_TA(2013)0259Laikinai atnaujinama vidaus sienų kontrolė ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės | 247 |
| 2016/C 65/45 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui tikrinti sukūrimo projekto (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE)) | 249 |
| 2016/C 65/46 | P7_TA(2013)0261Tam tikrų rūšių įmonių finansinės ataskaitos ir susiję pranešimai ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB | 250 |
| 2016/C 65/47 | P7_TA(2013)0262Skaidrumo reikalavimai, susiję su informacija apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo ir Komisijos direktyva 2007/14/EB (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Komisijos direktyva 2007/14/EB, nustatanti išsamias tam tikrų Direktyvos 2004/109/EB nuostatų įgyvendinimo taisykles | 251 |
| 2016/C 65/48 | P7_TA(2013)0263Koregavimo koeficientas Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl koregavimo koeficiento nustatymo Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl koregavimo koeficiento nustatymo Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus | 252 |
| 2016/C 65/49 | P7_TA(2013)0264Šengeno sienų kodekso ir Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo dalinis keitimas ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1683/95 ir (EB) Nr. 539/2001 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008 ir (EB) Nr. 810/2009 | 255 |
| 2016/C 65/50 | 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, projekto (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE)) | 256 |
| | 2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 65/51 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/52 | 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, sudarymo projekto (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/53 | P7_TA(2013)0275Viešojo sektoriaus informacijos pakartotinis naudojimas ***I2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo | 258 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. birželio 11 d., antradienis

2016/C 65/30

P7_TA(2013)0235Menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (1)***I2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą

185

2016/C 65/31

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

190

2016/C 65/32

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir panaikinti Tarybos direktyvą 92/52/EEB, Komisijos direktyvas 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/39/EB ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

191

2016/C 65/33

P7_TA(2013)0243Būtiniausi sveikatos ir saugos reikalavimai, susiję su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams ***I2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje), ir kuria panaikinama Direktyva 2004/40/EB

192

2016/C 65/34

P7_TA(2013)0244Menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (2) ***I2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą

193

2013 m. birželio 12 d., trečiadienis

2016/C 65/35

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo (2013/0806(NLE))

199

2016/C 65/36

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Neven Mates Audito Rūmų nariu (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

199

2016/C 65/37

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti George‘ą Pufaną Audito Rūmų nariu (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

200

2016/C 65/38

P7_TA(2013)0253Neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

200

2016/C 65/39

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

208

2016/C 65/40

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

209

2016/C 65/41

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (Nauja redakcija) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

210

2016/C 65/42

2013 m. birželio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

212

2016/C 65/43

P7_TA(2013)0258EURODAC sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimas ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl EURODAC sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. [.../...], (kuriuo sukuriami valstybės narės, atsakingos už vienoje iš valstybių narių trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai) ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su EURODAC sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (nauja redakcija) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Eurodac sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai, ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su Eurodac sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra

246

2016/C 65/44

P7_TA(2013)0259Laikinai atnaujinama vidaus sienų kontrolė ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės

247

2016/C 65/45

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui tikrinti sukūrimo projekto (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

249

2016/C 65/46

P7_TA(2013)0261Tam tikrų rūšių įmonių finansinės ataskaitos ir susiję pranešimai ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB

250

2016/C 65/47

P7_TA(2013)0262Skaidrumo reikalavimai, susiję su informacija apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo ir Komisijos direktyva 2007/14/EB (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Komisijos direktyva 2007/14/EB, nustatanti išsamias tam tikrų Direktyvos 2004/109/EB nuostatų įgyvendinimo taisykles

251

2016/C 65/48

P7_TA(2013)0263Koregavimo koeficientas Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl koregavimo koeficiento nustatymo Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl koregavimo koeficiento nustatymo Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus

252

2016/C 65/49

P7_TA(2013)0264Šengeno sienų kodekso ir Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo dalinis keitimas ***I2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1683/95 ir (EB) Nr. 539/2001 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008 ir (EB) Nr. 810/2009

255

2016/C 65/50

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, projekto (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

256

2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis

2016/C 65/51

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

257

2016/C 65/52

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, sudarymo projekto (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

257

2016/C 65/53

P7_TA(2013)0275Viešojo sektoriaus informacijos pakartotinis naudojimas ***I2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo

258

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

19.2.2016

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2013–2014 m. SESIJA

2013 m. birželio 10–13 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 253 E, 2013 9 3.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. birželio 11 d., antradienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/2

---

P7_TA(2013)0239

Nauja Europos vartotojų politikos darbotvarkė

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos Europos vartotojų politikos darbotvarkės (2012/2133(INI))

(2016/C 065/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, kuri į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) įtraukta pagal jos 6 straipsnį, ypač į Chartijos 38 straipsnį, kuriame nustatoma, kad Sąjungos politika užtikrina aukštą vartotojų apsaugos lygį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, kuri į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) įtraukta pagal jos 6 straipsnį, ypač į Chartijos 38 straipsnį, kuriame nustatoma, kad Sąjungos politika užtikrina aukštą vartotojų apsaugos lygį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 26 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje pagal Sutarčių nuostatas užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 26 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje pagal Sutarčių nuostatas užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas“,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, pagal kurį Sąjunga „siekia... didelio konkurencingumo socialinės rinkos ekonomikos, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, pagal kurį Sąjunga „siekia... didelio konkurencingumo socialinės rinkos ekonomikos, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 9 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, ES atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 9 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, ES atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 11 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „nustatant ir įgyvendinant ES politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarią plėtrą, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 11 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „nustatant ir įgyvendinant ES politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarią plėtrą, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 12 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 12 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 14 straipsnį, 114 straipsnio 3 dalį bei 169 straipsnį ir Protokolą Nr. 26 dėl bendrus (ekonominius) interesus tenkinančių paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 14 straipsnį, 114 straipsnio 3 dalį bei 169 straipsnį ir Protokolą Nr. 26 dėl bendrus (ekonominius) interesus tenkinančių paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į SESV 169 straipsnio 1 dalį, kuriame nurodyta, kad, „siekdama remti vartotojų interesus ir užtikrinti vartotojų aukšto lygio apsaugą, Sąjunga padeda užtikrinti vartotojų sveikatą, saugą ir ekonominius interesus, taip pat skatinti jų teisę į informaciją, šviečiamąją veiklą ir burtis į organizacijas savo interesams ginti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 169 straipsnio 1 dalį, kuriame nurodyta, kad, „siekdama remti vartotojų interesus ir užtikrinti vartotojų aukšto lygio apsaugą, Sąjunga padeda užtikrinti vartotojų sveikatą, saugą ir ekonominius interesus, taip pat skatinti jų teisę į informaciją, šviečiamąją veiklą ir burtis į organizacijas savo interesams ginti“,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendaciją 98/560/EB dėl Europos audiovizualinės ir informacijos paslaugų pramonės konkurencingumo plėtros, skatinant nacionalines programas, skirtas siekti panašaus ir veiksmingo nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo apsaugos lygio (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendaciją 98/560/EB dėl Europos audiovizualinės ir informacijos paslaugų pramonės konkurencingumo plėtros, skatinant nacionalines programas, skirtas siekti panašaus ir veiksmingo nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo apsaugos lygio (1),

| — | atsižvelgdamas į ataskaitą dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) (COM(2009)0336) taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ataskaitą dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) (COM(2009)0336) taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/952/EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/952/EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/65/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/552/EBB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/65/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/552/EBB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategija. Vartotojų teisių stiprinimas, gerovės didinimas ir veiksminga jų apsauga“ ir į 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategija. Vartotojų teisių stiprinimas, gerovės didinimas ir veiksminga jų apsauga“ ir į 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus, kuriuo siekiama sukurti taisyklių ir principų, susijusių su akreditavimu ir rinkos priežiūra, bendrąją sistemą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus, kuriuo siekiama sukurti taisyklių ir principų, susijusių su akreditavimu ir rinkos priežiūra, bendrąją sistemą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (Žaislų saugos direktyva) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (Žaislų saugos direktyva) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti, ir į 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti, ir į 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (9),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330) ir į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos ataskaitą dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (COM(2009)0336) taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330) ir į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos ataskaitą dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (COM(2009)0336) taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir į lydimąjį Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir į lydimąjį Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (11),

| — | atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. ataskaitą Komisijai dėl bendrosios rinkos atnaujinimo „Nauja bendrosios rinkos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. ataskaitą Komisijai dėl bendrosios rinkos atnaujinimo „Nauja bendrosios rinkos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 22 d. Komisijos darbinį dokumentą „Rinka turi būti naudinga vartotojams. Ketvirtoji vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 22 d. Komisijos darbinį dokumentą „Rinka turi būti naudinga vartotojams. Ketvirtoji vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (SEC(2010)1257),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. ataskaitą „2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. ataskaitą „2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (COM(2010)0603),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 4 d. Komisijos darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos vidaus vartotojai. Penktoji vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė“ (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 4 d. Komisijos darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos vidaus vartotojai. Penktoji vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė“ (SEC(2011)0299),

| — | atsižvelgdamas į Europos vartotojų centrų tinklo metinę ataskaitą už 2010 m., kurią Europos Sąjungos leidinių biuras paskelbė 2011 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos vartotojų centrų tinklo metinę ataskaitą už 2010 m., kurią Europos Sąjungos leidinių biuras paskelbė 2011 m.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (16),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio mėn. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Rinka turi būti naudinga vartotojams. Šeštoji vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio mėn. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Rinka turi būti naudinga vartotojams. Šeštoji vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (SEC(2011)1271),

| — | atsižvelgdamas į pirmojo Bendrosios rinkos forumo, surengto 2011 m. spalio 3–4 d. Krokuvoje (Lenkijoje) „Krokuvos deklaraciją“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmojo Bendrosios rinkos forumo, surengto 2011 m. spalio 3–4 d. Krokuvoje (Lenkijoje) „Krokuvos deklaraciją“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 19 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 19 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl visų rūšių transporto keleivių teisių (17) ir į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl visų rūšių transporto keleivių teisių (17) ir į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl nustatytų oro transportu keliaujančių asmenų teisių veikimo ir taikymo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl nustatytų oro transportu keliaujančių asmenų teisių veikimo ir taikymo (19),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (20),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 9 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) ir į susijusius dokumentus (SEC(2011)1320 bei SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 9 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vartotojų programos 2014–2020 m. (COM(2011)0707) ir į susijusius dokumentus (SEC(2011)1320 bei SEC(2011)1321),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (21),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos keleivių teisių vizija. Komunikatas dėl visų rūšių transporto keleivių teisių“ (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos keleivių teisių vizija. Komunikatas dėl visų rūšių transporto keleivių teisių“ (COM(2011)0898),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (COM(2011)0942),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 25 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 25 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (COM(2012)0011),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl vieningos Europos kolektyvinių ieškinių koncepcijos (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl vieningos Europos kolektyvinių ieškinių koncepcijos (22),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“ (COM(2012)0179),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pažeidžiamų vartotojų teisių stiprinimo strategijos (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (24),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2012)0225),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 29 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. Kuriose Europos šalyse vartotojams sudarytos geriausios sąlygos? Septintoji vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė“ (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 29 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. Kuriose Europos šalyse vartotojams sudarytos geriausios sąlygos? Septintoji vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė“ (SWD(2012)0165),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą pavadinimu „Rinka turi būti naudinga vartotojams“, Aštuntoji vartotojų rinkos rezultatų suvestinė (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą pavadinimu „Rinka turi būti naudinga vartotojams“, Aštuntoji vartotojų rinkos rezultatų suvestinė (SWD(2012)0432),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 4 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 4 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje (COM(2012)0238),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl žinių, susijusių su vartotojų įgalinimu, gerinimo 2012–2014 m. (SWD(2012)0235), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl žinių, susijusių su vartotojų įgalinimu, gerinimo 2012–2014 m. (SWD(2012)0235),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (25),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2012)0225),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0163/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0163/2013),

| A. | kadangi vartotojų ir jų teisių skatinimas ir apsauga yra pagrindinės ES vertybės; |
| --- | --- |

A.

kadangi vartotojų ir jų teisių skatinimas ir apsauga yra pagrindinės ES vertybės;

| B. | kadangi vartotojai atlieka pagrindinį vaidmenį ekonomikoje, nes vartojimas yra vienas iš pagrindinių augimą skatinančių veiksnių Sąjungoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi vartotojai atlieka pagrindinį vaidmenį ekonomikoje, nes vartojimas yra vienas iš pagrindinių augimą skatinančių veiksnių Sąjungoje;

| C. | kadangi ES piliečiams, kaip vartotojams, tenka svarbus vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir kadangi atsižvelgiant į tai reikėtų pripažinti, kad vartotojų vaidmuo yra ES ekonominės politikos dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES piliečiams, kaip vartotojams, tenka svarbus vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir kadangi atsižvelgiant į tai reikėtų pripažinti, kad vartotojų vaidmuo yra ES ekonominės politikos dalis;

| D. | kadangi nustatytas Sąjungos tikslas siekti aukšto vartotojų informuotumo, įgalinimo ir apsaugos lygio kartu užtikrinant tinkamą Sąjungos verslo konkurencingumo ir ūkių pusiausvyrą; ypač saugant vartotojų sveikatą, saugumą ir ekonominius interesus, taip pat remiant jų teisę į informaciją, švietimą ir teisę burtis į organizacijas; |
| --- | --- |

D.

kadangi nustatytas Sąjungos tikslas siekti aukšto vartotojų informuotumo, įgalinimo ir apsaugos lygio kartu užtikrinant tinkamą Sąjungos verslo konkurencingumo ir ūkių pusiausvyrą; ypač saugant vartotojų sveikatą, saugumą ir ekonominius interesus, taip pat remiant jų teisę į informaciją, švietimą ir teisę burtis į organizacijas;

| E. | kadangi vartotojai nėra vienoda vienalytė grupė, į jų tarpusavio skirtumus reikia aptarti Europos vartotojų darbotvarkėje, nes savo kompetencija, teisės aktų išmanymu, brandumu ir pasiruošimu pasinaudoti regreso teisėmis jie labai skiriasi; kadangi įgyvendinant Europos vartotojų darbotvarkę reikia atsižvelgti į nediskriminavimą ir prieinamumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi vartotojai nėra vienoda vienalytė grupė, į jų tarpusavio skirtumus reikia aptarti Europos vartotojų darbotvarkėje, nes savo kompetencija, teisės aktų išmanymu, brandumu ir pasiruošimu pasinaudoti regreso teisėmis jie labai skiriasi; kadangi įgyvendinant Europos vartotojų darbotvarkę reikia atsižvelgti į nediskriminavimą ir prieinamumą;

| F. | kadangi reikia skatinti vartotojų tirkumą, pasitikėjimą rinka ir žinias apie vartotojų teises, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų vartotojų grupėms, pvz., vaikams, pagyvenusiems asmenims ir kitiems pažeidžiamumo situacijose esantiems vartotojams; kadangi šiuo atžvilgiu vartotojams Sąjungoje būtinai reikia siūlyti geresnę apsaugą nup produktų ir paslaugų, kurie gali kelti pavojų jų veikatai arba saugai; |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia skatinti vartotojų tirkumą, pasitikėjimą rinka ir žinias apie vartotojų teises, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų vartotojų grupėms, pvz., vaikams, pagyvenusiems asmenims ir kitiems pažeidžiamumo situacijose esantiems vartotojams; kadangi šiuo atžvilgiu vartotojams Sąjungoje būtinai reikia siūlyti geresnę apsaugą nup produktų ir paslaugų, kurie gali kelti pavojų jų veikatai arba saugai;

| G. | kadangi tinkama ir pakankama informacija reiškia, kad ji yra lengvai pasiekiama, skaidri, neklaidinanti ir palyginama; |
| --- | --- |

G.

kadangi tinkama ir pakankama informacija reiškia, kad ji yra lengvai pasiekiama, skaidri, neklaidinanti ir palyginama;

| H. | kadangi siekis sukurti veiksmingai veikiančią vidaus rinką atitinka Lisabonos darbotvarkės tikslus skatinti augimą ir užimtumą, kad tai būtų naudinga 500 mln. ES vartotojų; |
| --- | --- |

H.

kadangi siekis sukurti veiksmingai veikiančią vidaus rinką atitinka Lisabonos darbotvarkės tikslus skatinti augimą ir užimtumą, kad tai būtų naudinga 500 mln. ES vartotojų;

| I. | kadangi elektroninė prekyba dėl jos milžniško tarpvalstybinio potencialp ypač naudinga visiems vartotojams, nes ji suteikia vartotojams galimybę visokeriopai naudotis bendrosios rinkos pranašumais; kadangi elektroninė prekyba kaip įtrauktiems priemonė labai naudinga neįgaliems vartotojams, žmonėms su judėjimo negalia ir geografiniu požiūriu nepalankiose kaimo vietovėse gyvenantiems vartotojams; |
| --- | --- |

I.

kadangi elektroninė prekyba dėl jos milžniško tarpvalstybinio potencialp ypač naudinga visiems vartotojams, nes ji suteikia vartotojams galimybę visokeriopai naudotis bendrosios rinkos pranašumais; kadangi elektroninė prekyba kaip įtrauktiems priemonė labai naudinga neįgaliems vartotojams, žmonėms su judėjimo negalia ir geografiniu požiūriu nepalankiose kaimo vietovėse gyvenantiems vartotojams;

| J. | kadangi dėl neaiškios vartotojų teisių apsaugos vykdant tarpvalstybinę prekybą mažėja rinkos integracijos nauda; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl neaiškios vartotojų teisių apsaugos vykdant tarpvalstybinę prekybą mažėja rinkos integracijos nauda;

| K. | kadangi elektroninės prekybos plėtrai trukdo tebesanti skaitmeninė Sąjungos piliečių, ypač vyresnių asmenų, atskirtis; kadangi dauguma viešųjų ir privačiųjų interneto svetainių vis dar nepasiekiami neįgaliems asmenims arba mažesnio skaitmeninio raštingumo asmenims; |
| --- | --- |

K.

kadangi elektroninės prekybos plėtrai trukdo tebesanti skaitmeninė Sąjungos piliečių, ypač vyresnių asmenų, atskirtis; kadangi dauguma viešųjų ir privačiųjų interneto svetainių vis dar nepasiekiami neįgaliems asmenims arba mažesnio skaitmeninio raštingumo asmenims;

| L. | kadangi dėl bendrosios skaitmeninės rinkos susiskaidymo kyla pavojus vartotojų teisėms; kadangi kai kurios interneto svetainės netinkamos tarpvalstybiniams pirkėjams ir vartotojams; kadangi greitai įsigalios persvarstyta Direktyva dėl alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) ir Reglamentas dėl ginčų elektroninio sprendimo (GES), kuriais bus suteikta naudingų priemonių vartotojams, ypač tarpvalstybinėms operacijoms; kadangi reikia toliau svarstyti tinkamus mechanizmus, kad kolektyviniai ieškiniai būtų veiksmingai nagrinėjami; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl bendrosios skaitmeninės rinkos susiskaidymo kyla pavojus vartotojų teisėms; kadangi kai kurios interneto svetainės netinkamos tarpvalstybiniams pirkėjams ir vartotojams; kadangi greitai įsigalios persvarstyta Direktyva dėl alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) ir Reglamentas dėl ginčų elektroninio sprendimo (GES), kuriais bus suteikta naudingų priemonių vartotojams, ypač tarpvalstybinėms operacijoms; kadangi reikia toliau svarstyti tinkamus mechanizmus, kad kolektyviniai ieškiniai būtų veiksmingai nagrinėjami;

| M. | kadangi per neseniai kilusią finansų krizę išryškėjo svarbus poreikis apsaugoti ir informuoti vartotojus finansinių ir bankų paslaugų srityje, nes tokie produktai gali turėti tiesioginį poveikį jų bendrai gerovei, taip pat išryškėjo nešališkų vartotojų konsultacijų poreikis; |
| --- | --- |

M.

kadangi per neseniai kilusią finansų krizę išryškėjo svarbus poreikis apsaugoti ir informuoti vartotojus finansinių ir bankų paslaugų srityje, nes tokie produktai gali turėti tiesioginį poveikį jų bendrai gerovei, taip pat išryškėjo nešališkų vartotojų konsultacijų poreikis;

| N. | kadangi Europos vartotojų darbotvarkėje nustatytos pagrindinės Sąjungos vartotojų politikos priemonės, skirtos strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos vartotojų darbotvarkėje nustatytos pagrindinės Sąjungos vartotojų politikos priemonės, skirtos strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti;

| O. | kadangi dabartinė ekonomikos krizė taip pat daro didelį neigiamą poveikį vartotojų perkamajai galiai bendrojoje rinkoje, ypač vartotojams, dėl socialinių arba finansinių aplinkybių atsidurusiems pažeidžiamumo situacijose; kadangi dėl to vartotojų teisės turėtų būti deramai pripažintos; |
| --- | --- |

O.

kadangi dabartinė ekonomikos krizė taip pat daro didelį neigiamą poveikį vartotojų perkamajai galiai bendrojoje rinkoje, ypač vartotojams, dėl socialinių arba finansinių aplinkybių atsidurusiems pažeidžiamumo situacijose; kadangi dėl to vartotojų teisės turėtų būti deramai pripažintos;

| P. | kadangi bendrojoje rinkoje Sąjungos vartotojams suteikiama galimybė gauti didelį aukštos kokybės produktų ir paslaugų, siūlomų konkurencingomis kainomis, asortimentą; kadangi ekologiškų produktų gamyba ir ekologiškų paslaugų teikimas skatina atsakingą vartojimą, tokiu būdu skatinamas tvarus vystymasis, užimtumas ir ekonomikos augimas; kadangi Komisija turėtų aptarti ir išnagrinėti naujas vartojimo formas, pvz., bendradarbiavimu pagrįstą vartojimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi bendrojoje rinkoje Sąjungos vartotojams suteikiama galimybė gauti didelį aukštos kokybės produktų ir paslaugų, siūlomų konkurencingomis kainomis, asortimentą; kadangi ekologiškų produktų gamyba ir ekologiškų paslaugų teikimas skatina atsakingą vartojimą, tokiu būdu skatinamas tvarus vystymasis, užimtumas ir ekonomikos augimas; kadangi Komisija turėtų aptarti ir išnagrinėti naujas vartojimo formas, pvz., bendradarbiavimu pagrįstą vartojimą;

| Q. | kadangi atsižvelgiant į technikos ir mokslo žinių pažangą reikės atlikti būtinus patikslinimus, susijusius tiek su maisto produktų, tiek su kitų pagrindinių vartojimo prekių sauga; |
| --- | --- |

Q.

kadangi atsižvelgiant į technikos ir mokslo žinių pažangą reikės atlikti būtinus patikslinimus, susijusius tiek su maisto produktų, tiek su kitų pagrindinių vartojimo prekių sauga;

| R. | kadangi turi būti stiprinamas vartotojų asociacijų vaidmuo visose srityse, priimant būtinas teisines ir ekonomines priemones bei remiant jų gebėjimų ugdymą; kadangi vartotojų asociacijos atlieka unikalų vaidmenį kaip pasitikėjimo ir bendros rinkos vystymosi garantai; |
| --- | --- |

R.

kadangi turi būti stiprinamas vartotojų asociacijų vaidmuo visose srityse, priimant būtinas teisines ir ekonomines priemones bei remiant jų gebėjimų ugdymą; kadangi vartotojų asociacijos atlieka unikalų vaidmenį kaip pasitikėjimo ir bendros rinkos vystymosi garantai;

| S. | kadangi keleiviai nepakankamai informuoti apie savo teises ir paslaugų kokybę, kurios jie turi teisę tikėtis, ir keleivių teisinius skundus dažnai sunku pateikti ir patenkinti; kadangi reikalingos gairės siekiant palengvinti ir pagerinti įvairių keleivių teisių reglamentų taikymą visų rūšių transporto priemonėms; kadangi ateityje persvarstydama Kelionių paketų direktyvą Komisija turi visapusiškai išnagrinėti elektroninės prekybos ir skaitmeninių rinkų poveikį vartotojų elgsenai Europos turizmo pramonėje; |
| --- | --- |

S.

kadangi keleiviai nepakankamai informuoti apie savo teises ir paslaugų kokybę, kurios jie turi teisę tikėtis, ir keleivių teisinius skundus dažnai sunku pateikti ir patenkinti; kadangi reikalingos gairės siekiant palengvinti ir pagerinti įvairių keleivių teisių reglamentų taikymą visų rūšių transporto priemonėms; kadangi ateityje persvarstydama Kelionių paketų direktyvą Komisija turi visapusiškai išnagrinėti elektroninės prekybos ir skaitmeninių rinkų poveikį vartotojų elgsenai Europos turizmo pramonėje;

| T. | kadangi esamuose ES teisės aktuose siūloma pagrindinė visų rūšių transporto priemonių keleivių apsauga, bet ne visų šių keleivių teisių taikymas, priežiūra ir vykdymas tinkamai užtikrinami visų rūšių transporto priemonėse ir visose Sąjungos dalyse, tai trukdo laisvam judėjimui bendroje rinkoje, nes daro neigiamą poveikį piliečių pasitikėjimui keliaujant ir kenkia sąžiningai vežėjų konkurencijai; |
| --- | --- |

T.

kadangi esamuose ES teisės aktuose siūloma pagrindinė visų rūšių transporto priemonių keleivių apsauga, bet ne visų šių keleivių teisių taikymas, priežiūra ir vykdymas tinkamai užtikrinami visų rūšių transporto priemonėse ir visose Sąjungos dalyse, tai trukdo laisvam judėjimui bendroje rinkoje, nes daro neigiamą poveikį piliečių pasitikėjimui keliaujant ir kenkia sąžiningai vežėjų konkurencijai;

| U. | kadangi, kalbant apie kompiuterizuotas rezervacijos sistemas, reglamentuojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 dėl bendrų oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje taisyklių (nauja redakcija) (26), keleiviai turi galėti aiškiai atskirti į tarifus įtrauktas nepasirenkamas veiklos išlaidas ir užsakomus pasirenkamus elementus, nes tai padidins skaidrumą vartotojams užsakant bilietus internetu; |
| --- | --- |

U.

kadangi, kalbant apie kompiuterizuotas rezervacijos sistemas, reglamentuojamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 dėl bendrų oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje taisyklių (nauja redakcija) (26), keleiviai turi galėti aiškiai atskirti į tarifus įtrauktas nepasirenkamas veiklos išlaidas ir užsakomus pasirenkamus elementus, nes tai padidins skaidrumą vartotojams užsakant bilietus internetu;

| V. | kadangi į Europos Komisijos komunikatą dėl naujos Europos vartotojų politikos darbotvarkės įtraukti šie keturi pagrindiniai tikslai: 1) gerinti vartotojų saugą; 2) gerinti informuotumą; 3) užtikrinti teisės aktų vykdymą ir žalos atlyginimą; ir 4) pritaikyti teises ir pagrindines politikos sritis prie ekonominių ir socialinių pokyčių; kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turėtų skatinti veiksmingą ir greitą vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

V.

kadangi į Europos Komisijos komunikatą dėl naujos Europos vartotojų politikos darbotvarkės įtraukti šie keturi pagrindiniai tikslai: 1) gerinti vartotojų saugą; 2) gerinti informuotumą; 3) užtikrinti teisės aktų vykdymą ir žalos atlyginimą; ir 4) pritaikyti teises ir pagrindines politikos sritis prie ekonominių ir socialinių pokyčių; kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turėtų skatinti veiksmingą ir greitą vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę;

| W. | kadangi ES nustatė išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslus, kad būtų įgyvendinti 2020 m. tikslai ir užtikrinta, kad iki 2050 m. didžioji tiekiamos energijos dalis būtų gaunama iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES nustatė išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslus, kad būtų įgyvendinti 2020 m. tikslai ir užtikrinta, kad iki 2050 m. didžioji tiekiamos energijos dalis būtų gaunama iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių;

| X. | kadangi šiuo metu rengiami pasiūlymai turi atitikti keturis nurodytus pagrindinius tikslus; |
| --- | --- |

X.

kadangi šiuo metu rengiami pasiūlymai turi atitikti keturis nurodytus pagrindinius tikslus;

Informuotumo gerinimas, žinių, saugos ir vartotojų teisių gerinimas

| 1. | palankiai vertina visa apimantį Europos vartotojų darbotvarkės požiūrį, visų pirma tai, kad darbotvarkė apima beveik visas vartotojams svarbias politikos sritis ir taip siunčia aiškų signalą, kad vartotojų saugos bendrojoje rinkoje ir jų teisių vaidmuo ir reikšmė turi būti stiprinami, taip pat reikia stiprinti vartotojų asociacijas; tačiau pabrėžia, kad tai taip pat turi atsispindėti Komisijos teisėkūros ir kituose pasiūlymuose; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina visa apimantį Europos vartotojų darbotvarkės požiūrį, visų pirma tai, kad darbotvarkė apima beveik visas vartotojams svarbias politikos sritis ir taip siunčia aiškų signalą, kad vartotojų saugos bendrojoje rinkoje ir jų teisių vaidmuo ir reikšmė turi būti stiprinami, taip pat reikia stiprinti vartotojų asociacijas; tačiau pabrėžia, kad tai taip pat turi atsispindėti Komisijos teisėkūros ir kituose pasiūlymuose;

| 2. | palankiai vertina Komisijos norą bendradarbiauti su prekiautojais ir tarpininkais įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvoms, kuriomis skatinama vartotojų sauga, remti; mano, kad Komisija turėtų nuolatos tęsti dialogą su privačiuoju sektoriumi, kad iniciatyvos būtų priimtos ir pritaikytos realybėje; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos norą bendradarbiauti su prekiautojais ir tarpininkais įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvoms, kuriomis skatinama vartotojų sauga, remti; mano, kad Komisija turėtų nuolatos tęsti dialogą su privačiuoju sektoriumi, kad iniciatyvos būtų priimtos ir pritaikytos realybėje;

| 3. | ragina suteikti vartotojams galimybę lengvai ir veiksmingai naudotis savo teisėmis svarbiausiose srityse, įskaitant mitybą, sveikatos priežiūrą, energetiką, finansines ir skaitmenines paslaugas, prieigą prie plačiajuosčio interneto, duomenų apsaugą, transportą ir telekomunikacijas; |
| --- | --- |

3.

ragina suteikti vartotojams galimybę lengvai ir veiksmingai naudotis savo teisėmis svarbiausiose srityse, įskaitant mitybą, sveikatos priežiūrą, energetiką, finansines ir skaitmenines paslaugas, prieigą prie plačiajuosčio interneto, duomenų apsaugą, transportą ir telekomunikacijas;

| 4. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis vyriausybėmis Sąjungos mastu rengiant kampaniją, skirtą žinioms apie vartotojų teises ir interesus gerinti; pabrėžia, kad šios kampanijos sėkmei svarbu, jog šiame procese dalyvautų ne tik viešasis sektorius ir vartotojų apsaugos organizacijos, bet ir privatusis sektorius; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis vyriausybėmis Sąjungos mastu rengiant kampaniją, skirtą žinioms apie vartotojų teises ir interesus gerinti; pabrėžia, kad šios kampanijos sėkmei svarbu, jog šiame procese dalyvautų ne tik viešasis sektorius ir vartotojų apsaugos organizacijos, bet ir privatusis sektorius;

| 5. | mano, kad būtina remti elektronines platformas, pvz., „Europos įmonių tinklą“ ir svetainę „Jūsų Europa“, kuriomis prisidedama prie Europos bendrosios rinkos plėtojimo ir teikiama vartotojams ir MVĮ svarbi informacija; |
| --- | --- |

5.

mano, kad būtina remti elektronines platformas, pvz., „Europos įmonių tinklą“ ir svetainę „Jūsų Europa“, kuriomis prisidedama prie Europos bendrosios rinkos plėtojimo ir teikiama vartotojams ir MVĮ svarbi informacija;

| 6. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip pagerinti piliečių žinias apie finansų sektorių, kad žmonės prieš nuspręsdami imti paskolą turėtų reikiamą informaciją; ypatingą dėmesį reikėtų skirti jaunajai kartai ir visuomenės švietimui apie trumpalaikius kreditus; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip pagerinti piliečių žinias apie finansų sektorių, kad žmonės prieš nuspręsdami imti paskolą turėtų reikiamą informaciją; ypatingą dėmesį reikėtų skirti jaunajai kartai ir visuomenės švietimui apie trumpalaikius kreditus;

| 7. | pabrėžia, kad vykdant vartotojų mokymą mažėja rizika, jiems kylanti dėl pavojingų ar padirbtų produktų, spekuliacinių finansinių produktų ir apgaulingos reklamos; laikosi nuomonės, kad vartotojų švietimas (įskaitant finansinį švietimą) bei įgalinimas turi būti vykdomi visą gyvenimą ir turėtų prasidėti nuo pat mokyklos; pabrėžia, kad reikia išvengti per didelio informacijos krūvio ir vietoj to sumažinti žinių spragą ir pagerinti vartotojų sąmoningumą teikiant patikimą, aiškią, palyginamą ir tikslinę informaciją; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad vykdant vartotojų mokymą mažėja rizika, jiems kylanti dėl pavojingų ar padirbtų produktų, spekuliacinių finansinių produktų ir apgaulingos reklamos; laikosi nuomonės, kad vartotojų švietimas (įskaitant finansinį švietimą) bei įgalinimas turi būti vykdomi visą gyvenimą ir turėtų prasidėti nuo pat mokyklos; pabrėžia, kad reikia išvengti per didelio informacijos krūvio ir vietoj to sumažinti žinių spragą ir pagerinti vartotojų sąmoningumą teikiant patikimą, aiškią, palyginamą ir tikslinę informaciją;

| 8. | pabrėžia, kad siekiant, kad vartotojai visiškai naudotųsi savo teisėmis, negalima pamiršti apie įmonių vaidmenį ir jų švietimą; mano, kad įmonės turi gerai išmanyti vartotojų teises, siekiant, kad būtų visapusiškai įgyvendinti esami vartotojų teisių apsaugos įstatymai; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis šiam tikslui reikalingų priemonių, skiriant daug dėmesio mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad siekiant, kad vartotojai visiškai naudotųsi savo teisėmis, negalima pamiršti apie įmonių vaidmenį ir jų švietimą; mano, kad įmonės turi gerai išmanyti vartotojų teises, siekiant, kad būtų visapusiškai įgyvendinti esami vartotojų teisių apsaugos įstatymai; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis šiam tikslui reikalingų priemonių, skiriant daug dėmesio mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| 9. | pabrėžia, kad dėl įvairių tyrimų išvadų vartotojams ilgalaikiu laikotarpiu kelia nerimą galimi to paties prekės ženklo ir tokios pačios pakuotės produktų, kurie platinami bendrojoje rinkoje, kokybės skirtumai; mano, kad skirtingų valstybių narių vartotojai bendrojoje rinkoje pirkdami to paties prekės ženklo ir pakuotės produktus negali gauti vienodo lygio kokybės; pabrėžia, kad bet kokio pobūdžio vartotojų diskriminacija yra nepriimtina; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad dėl įvairių tyrimų išvadų vartotojams ilgalaikiu laikotarpiu kelia nerimą galimi to paties prekės ženklo ir tokios pačios pakuotės produktų, kurie platinami bendrojoje rinkoje, kokybės skirtumai; mano, kad skirtingų valstybių narių vartotojai bendrojoje rinkoje pirkdami to paties prekės ženklo ir pakuotės produktus negali gauti vienodo lygio kokybės; pabrėžia, kad bet kokio pobūdžio vartotojų diskriminacija yra nepriimtina;

| 10. | ragina Komisiją atlikti prasmingą šios problemos tyrimą, kuris leistų įvertinti, ar reikia pritaikyti esamus Sąjungos teisės aktus; ragina Komisiją informuoti Europos Parlamentą ir vartotojus apie tokio tyrimo rezultatus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją atlikti prasmingą šios problemos tyrimą, kuris leistų įvertinti, ar reikia pritaikyti esamus Sąjungos teisės aktus; ragina Komisiją informuoti Europos Parlamentą ir vartotojus apie tokio tyrimo rezultatus;

| 11. | ragina Komisiją nustatyti atnaujintas ir suvienodintas taisykles, pagal kurias būtų užtikrinamas produktų saugumas ir autentiškumas; bet kokiu atveju tikisi, kad pasiūlymu iš dalies keisti Direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos bus užtikrintas aukšto lygio vartotojams skirtų produktų saugumas; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją nustatyti atnaujintas ir suvienodintas taisykles, pagal kurias būtų užtikrinamas produktų saugumas ir autentiškumas; bet kokiu atveju tikisi, kad pasiūlymu iš dalies keisti Direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos bus užtikrintas aukšto lygio vartotojams skirtų produktų saugumas;

| 12. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti teisinę produktų saugos sistemą ir šiomis aplinkybėmis pabrėžia veiksmingos rinkos stebėsenos svarbą, nes Europos bendrojoje rinkoje tebesama nesaugių produktų, įskaitant ženklu CE pažymėtus produktus; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti teisinę produktų saugos sistemą ir šiomis aplinkybėmis pabrėžia veiksmingos rinkos stebėsenos svarbą, nes Europos bendrojoje rinkoje tebesama nesaugių produktų, įskaitant ženklu CE pažymėtus produktus;

| 13. | ragina užtikrinti, kad vartotojai saugiai naudotųsi mokslo ir technologijų pažanga, galėtų gauti informacijos bei nešališkas konsultacijas ir naudotis priemonėmis, būtinomis siekiant teisingai ir veiksmingai atlyginti žalą; |
| --- | --- |

13.

ragina užtikrinti, kad vartotojai saugiai naudotųsi mokslo ir technologijų pažanga, galėtų gauti informacijos bei nešališkas konsultacijas ir naudotis priemonėmis, būtinomis siekiant teisingai ir veiksmingai atlyginti žalą;

| 14. | ragina valstybes nares ir Komisiją remti iniciatyvas, kuriomis siekiama paversti mokslo pažangos, technologijų plėtros ir kitų inovacijų rezultatus nauda vartotojams, tinkamai atsižvelgiant į vartojimo prekių saugos teisės aktus; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares ir Komisiją remti iniciatyvas, kuriomis siekiama paversti mokslo pažangos, technologijų plėtros ir kitų inovacijų rezultatus nauda vartotojams, tinkamai atsižvelgiant į vartojimo prekių saugos teisės aktus;

| 15. | ragina vartojimo prekių, pagamintų naudojant nanotechnologijas ar genetiškai modifikuotus organizmus, rinkose užtikrinti pakankamą vartotojų apsaugą ir gaminių saugą; |
| --- | --- |

15.

ragina vartojimo prekių, pagamintų naudojant nanotechnologijas ar genetiškai modifikuotus organizmus, rinkose užtikrinti pakankamą vartotojų apsaugą ir gaminių saugą;

| 16. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti mokslinės patirties ir reguliavimo institucijų nuomonės nepriklausomumą, ypač sveikatos, aplinkos ir maisto politikos srityse, kad būtų užtikrintas aukščiausias vartotojų sveikatos apsaugos ir pasitikėjimo lygis; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti mokslinės patirties ir reguliavimo institucijų nuomonės nepriklausomumą, ypač sveikatos, aplinkos ir maisto politikos srityse, kad būtų užtikrintas aukščiausias vartotojų sveikatos apsaugos ir pasitikėjimo lygis;

| 17. | pažymi, kad būtina geriau ginti pažeidžiamų vartotojų grupių, pavyzdžiui, vaikų, vyresnių asmenų ir kitų pažeidžiamumo situacijose esančių vartotojų, teises, ypač susijusias su transportu, finansinėmis paslaugomis, energetika ir IRT; pabrėžia, kad reikia imtis priemonių Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu siekiant užtikrinti tinkamas minėtų vartotojų apsaugos garantijas; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad būtina geriau ginti pažeidžiamų vartotojų grupių, pavyzdžiui, vaikų, vyresnių asmenų ir kitų pažeidžiamumo situacijose esančių vartotojų, teises, ypač susijusias su transportu, finansinėmis paslaugomis, energetika ir IRT; pabrėžia, kad reikia imtis priemonių Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu siekiant užtikrinti tinkamas minėtų vartotojų apsaugos garantijas;

| 18. | pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi skatinti atsakingą ir tvarų vartojimą, siekiant strategijoje „Europa 2020“ nustatytų tikslų, taip pat vartotojams reikia suteikti visas galimybes patekti į rinkas, atsižvelgiant į itin konkurencingą socialinės rinkos ekonomikos Sąjungą, pagrįstą solidarumo principu; mano, kad reikia kovoti su maisto švaistymu, pratęsti vartojimo prekių trukmę, skatinti perdirbimą ir dėvėtų daiktų naudojimą, dar labiau didinti bendrojoje rinkoje esančių produktų energetinį veiksmingumą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi skatinti atsakingą ir tvarų vartojimą, siekiant strategijoje „Europa 2020“ nustatytų tikslų, taip pat vartotojams reikia suteikti visas galimybes patekti į rinkas, atsižvelgiant į itin konkurencingą socialinės rinkos ekonomikos Sąjungą, pagrįstą solidarumo principu; mano, kad reikia kovoti su maisto švaistymu, pratęsti vartojimo prekių trukmę, skatinti perdirbimą ir dėvėtų daiktų naudojimą, dar labiau didinti bendrojoje rinkoje esančių produktų energetinį veiksmingumą;

Geresnis įgyvendinimas, vykdymo užtikrinimas ir žalos atlyginimas

| 19. | primygtinai reikalauja, kad Komisija ir toliau atidžiai stebėtų, kaip vykdomi teisės aktai, kuriais palaikoma bendrosios rinkos plėtra; ragina Komisiją, vadovaujantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, imtis būtinų teisinių veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios pažeidžia ar neįgyvendina bendrosios rinkos teisės aktų arba neužtikrina jų vykdymo; |
| --- | --- |

19.

primygtinai reikalauja, kad Komisija ir toliau atidžiai stebėtų, kaip vykdomi teisės aktai, kuriais palaikoma bendrosios rinkos plėtra; ragina Komisiją, vadovaujantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, imtis būtinų teisinių veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios pažeidžia ar neįgyvendina bendrosios rinkos teisės aktų arba neužtikrina jų vykdymo;

| 20. | palankiai vertina kitas teisėkūros iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti visiškai integruotą bendrąją rinką, taip siekiant padidinti konkurenciją ir veiksmingumą bei Sąjungos vartotojams suteikti didesnį pasirinkimą; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina kitas teisėkūros iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti visiškai integruotą bendrąją rinką, taip siekiant padidinti konkurenciją ir veiksmingumą bei Sąjungos vartotojams suteikti didesnį pasirinkimą;

| 21. | ypač ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad laiku ir nuosekliai būtų įgyvendinti Sąjungos vartotojų acquis, ypač Vartotojų teisių direktyva (27), Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva (28) ir Direktyva dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (29); taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti vartotojų acquis veiksmingumą; pabrėžia, jog yra įrodymų, kad vartotojai vis dar nežino savo teisių bendrojoje rinkoje, ir atitinkamai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau remti aiškios ir išsamios informacijos prieinamumą vartotojams, kaip įgyvendinimo proceso dalį, taip pat informaciją apie esamas vartotojų teisių gynimo priemones; |
| --- | --- |

21.

ypač ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad laiku ir nuosekliai būtų įgyvendinti Sąjungos vartotojų acquis, ypač Vartotojų teisių direktyva (27), Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva (28) ir Direktyva dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (29); taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti vartotojų acquis veiksmingumą; pabrėžia, jog yra įrodymų, kad vartotojai vis dar nežino savo teisių bendrojoje rinkoje, ir atitinkamai ragina Komisiją ir valstybes nares toliau remti aiškios ir išsamios informacijos prieinamumą vartotojams, kaip įgyvendinimo proceso dalį, taip pat informaciją apie esamas vartotojų teisių gynimo priemones;

| 22. | ragina Komisiją aktyviau vertinti, ar piliečiai valstybėse narėse turi galimybę naudoti bankų sąskaitas; kviečia Komisiją informuoti, kaip ši problema sprendžiama, ir pateikti Parlamentui ataskaitą šiuo klausimu iki 2014 m. pirmojo ketvirčio pabaigos; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją aktyviau vertinti, ar piliečiai valstybėse narėse turi galimybę naudoti bankų sąskaitas; kviečia Komisiją informuoti, kaip ši problema sprendžiama, ir pateikti Parlamentui ataskaitą šiuo klausimu iki 2014 m. pirmojo ketvirčio pabaigos;

| 23. | rekomenduoja geriau išnaudoti turimą informaciją apie vartotojų elgesį ir ypač mano, kad yra galimybių veiksmingiau panaudoti vartotojų rezultatų suvestinės rezultatus; atitinkamai siūlo, kad Jungtinis tyrimų centras (JTC), vykdydamas finansuojamą mokslinio tyrimo projektą, atliktų analizę ir stebėjimą siekiant nustatyti, kokios yra prioritetinės sritys piliečiams, kai kalbama apie jų vartotojų teisių gerinimą bendrojoje rinkoje, ir atitinkamai pritaikytų vartotojus informuojančių organizacijų skleidžiamą turinį, formatą ir veiklą; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja geriau išnaudoti turimą informaciją apie vartotojų elgesį ir ypač mano, kad yra galimybių veiksmingiau panaudoti vartotojų rezultatų suvestinės rezultatus; atitinkamai siūlo, kad Jungtinis tyrimų centras (JTC), vykdydamas finansuojamą mokslinio tyrimo projektą, atliktų analizę ir stebėjimą siekiant nustatyti, kokios yra prioritetinės sritys piliečiams, kai kalbama apie jų vartotojų teisių gerinimą bendrojoje rinkoje, ir atitinkamai pritaikytų vartotojus informuojančių organizacijų skleidžiamą turinį, formatą ir veiklą;

| 24. | pabrėžia, kad ES politika turi būti skatinamas vartotojų asociacijų bendradarbiavimas su valdžios institucijomis visose srityse, tokiu būdu užtikrinant lengvą prieigą prie būtinų finansinių išteklių, taip pat turi b ūti skatinamas šių asociacijų gerosios patirties ir žinių mainai; mano, kad reikėtų įsteigti Europos asociacijų registrą, padėsiantį steigti tokias asociacijas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad ES politika turi būti skatinamas vartotojų asociacijų bendradarbiavimas su valdžios institucijomis visose srityse, tokiu būdu užtikrinant lengvą prieigą prie būtinų finansinių išteklių, taip pat turi b ūti skatinamas šių asociacijų gerosios patirties ir žinių mainai; mano, kad reikėtų įsteigti Europos asociacijų registrą, padėsiantį steigti tokias asociacijas;

Teisių ir pagrindinės politikos pritaikymas prie ekonominių ir visuomenės pokyčių

| 25. | mano, kad Komisija turėtų skirti dėmesį ne tik skaitmeninio turinio pirkimui skaitmeninėje aplinkoje, bet ir tam, kaip skatinti prekių ir paslaugų pardavimą skaitmeninėje aplinkoje ir skatinti vartotojų pasitikėjimą, kad vartotojai žinotų, kaip jie gali apginti savo teises ir galėtų išspręsti ginčus, jei įsigytų prastos kokybės produktą ar paslaugą; |
| --- | --- |

25.

mano, kad Komisija turėtų skirti dėmesį ne tik skaitmeninio turinio pirkimui skaitmeninėje aplinkoje, bet ir tam, kaip skatinti prekių ir paslaugų pardavimą skaitmeninėje aplinkoje ir skatinti vartotojų pasitikėjimą, kad vartotojai žinotų, kaip jie gali apginti savo teises ir galėtų išspręsti ginčus, jei įsigytų prastos kokybės produktą ar paslaugą;

| 26. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti vartotojų apsaugai trumpalaikių paskolų srityje, nes krizės laikotarpiu tai yra patys pažeidžiamiausi žmonės, kurie naudoja šiuos finansinius produktus iki galo nesuvokdami savo, kaip paskolos ėmėjų, įsipareigojimų ir rizikos; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti vartotojų apsaugai trumpalaikių paskolų srityje, nes krizės laikotarpiu tai yra patys pažeidžiamiausi žmonės, kurie naudoja šiuos finansinius produktus iki galo nesuvokdami savo, kaip paskolos ėmėjų, įsipareigojimų ir rizikos;

| 27. | primena, kad pakankama ir tinkama informacija vartotojams turi būti teikiama kartu su įgalinimo priemonėmis, kad jie galėtų visiškai išnaudoti vidaus rinkos galimybes; |
| --- | --- |

27.

primena, kad pakankama ir tinkama informacija vartotojams turi būti teikiama kartu su įgalinimo priemonėmis, kad jie galėtų visiškai išnaudoti vidaus rinkos galimybes;

| 28. | ragina Komisiją bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad pagerintų vartotojams prieinamą informaciją apie tai, kaip geriau valdyti namų ūkių energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad pagerintų vartotojams prieinamą informaciją apie tai, kaip geriau valdyti namų ūkių energijos suvartojimą;

| 29. | pabrėžia, kad būtina įgyvendinti tarpvalstybinius energetikos projektus, įtrauktus į Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP), nes taip valstybėse narėse bus skatinama elektros ir dujų tiekėjų konkurencija ir didinamas energetikos sektoriaus nepriklausomumas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtina įgyvendinti tarpvalstybinius energetikos projektus, įtrauktus į Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP), nes taip valstybėse narėse bus skatinama elektros ir dujų tiekėjų konkurencija ir didinamas energetikos sektoriaus nepriklausomumas;

| 30. | ragina stiprinti Sąjungos konkurencijos politiką ir užtikrinti, kad šiame procese svarbiausias būtų vartotojų teisių rėmimas; mano, kad šis pertvarkymas ypač yra svarbus tvirtos skaitmeninės bendrosios rinkos plėtrai; šiuo atžvilgiu pažymi kainų palyginimo svetainių svarbą ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti jų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

30.

ragina stiprinti Sąjungos konkurencijos politiką ir užtikrinti, kad šiame procese svarbiausias būtų vartotojų teisių rėmimas; mano, kad šis pertvarkymas ypač yra svarbus tvirtos skaitmeninės bendrosios rinkos plėtrai; šiuo atžvilgiu pažymi kainų palyginimo svetainių svarbą ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti jų nepriklausomumą;

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti būtinus išteklius, kad Darbotvarkė būtų veiksmingai įgyvendinama, taip pat atsižvelgiant į 2014-2020 daugiametę finansinę programą, ir sistemingai atlikti poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti būtinus išteklius, kad Darbotvarkė būtų veiksmingai įgyvendinama, taip pat atsižvelgiant į 2014-2020 daugiametę finansinę programą, ir sistemingai atlikti poveikio vertinimus;

Elektroninė prekyba

| 32. | pabrėžia, kad vis greitėjanti elektroninės prekybos plėtra yra labai svarbi vartotojams, nes jiems pasiūlomas platesnis pasirinkimas, ypač asmenims, kurie gyvena mažiau prieinamose, atokiose arba tolimose vietovėse, taip pat žmonėms su judėjimo negalia, kurie kitu atveju neturėtų galimybės gauti plataus prekių pasirinkimo; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad vis greitėjanti elektroninės prekybos plėtra yra labai svarbi vartotojams, nes jiems pasiūlomas platesnis pasirinkimas, ypač asmenims, kurie gyvena mažiau prieinamose, atokiose arba tolimose vietovėse, taip pat žmonėms su judėjimo negalia, kurie kitu atveju neturėtų galimybės gauti plataus prekių pasirinkimo;

| 33. | ragina Komisiją imtis priemonių prieš nevienodą vartotojų bendrojoje rinkoje traktavimą, nes įmonės, vykdydamos tarpvalstybinę internetinę prekybą paštu, dažnai taiko prekių siuntimo apribojimus; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją imtis priemonių prieš nevienodą vartotojų bendrojoje rinkoje traktavimą, nes įmonės, vykdydamos tarpvalstybinę internetinę prekybą paštu, dažnai taiko prekių siuntimo apribojimus;

| 34. | pabrėžia, kad ne visi vartotojai turi galimybių arba gebėjimų naudotis internetu, todėl paslaugas vartotojams reikėtų siūlyti keliais kanalais; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad ne visi vartotojai turi galimybių arba gebėjimų naudotis internetu, todėl paslaugas vartotojams reikėtų siūlyti keliais kanalais;

| 35. | pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas yra būtinas tiek vidaus, tiek tarpvalstybinei elektroninei prekybai; pabrėžia, kad turi būti užtikrinta produktų kokybė, sauga, atsekamumas ir autentiškumas, vengiama nusikalstamos ar nesąžiningos veiklos, laikomasi asmens duomenų apsaugos nuostatų ir užtikrinta, kad prireikus būtų suteiktas tinkamas, informuotas ir aiškus vartotojo sutikimas dėl asmens duomenų panaudojimo; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas yra būtinas tiek vidaus, tiek tarpvalstybinei elektroninei prekybai; pabrėžia, kad turi būti užtikrinta produktų kokybė, sauga, atsekamumas ir autentiškumas, vengiama nusikalstamos ar nesąžiningos veiklos, laikomasi asmens duomenų apsaugos nuostatų ir užtikrinta, kad prireikus būtų suteiktas tinkamas, informuotas ir aiškus vartotojo sutikimas dėl asmens duomenų panaudojimo;

| 36. | pabrėžia, kad asmens duomenų apsauga yra svarbi vartotojų apsaugos ir bendrosios skaitmeninės rinkos veikimo ir augimo prielaida; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad asmens duomenų apsauga yra svarbi vartotojų apsaugos ir bendrosios skaitmeninės rinkos veikimo ir augimo prielaida;

| 37. | pabrėžia, kad vartotojai tikisi greitai, patikimai ir kompetentingai teikiamų elektroninės prekybos paslaugų, ir kad vartotojų pasitikėjimui užtikrinti būtinos gerai veikiančios pristatymo paslaugos; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad vartotojai tikisi greitai, patikimai ir kompetentingai teikiamų elektroninės prekybos paslaugų, ir kad vartotojų pasitikėjimui užtikrinti būtinos gerai veikiančios pristatymo paslaugos;

Finansinės paslaugos, investiciniai produktai ir ekonominė krizė

| 38. | palankiai vertina Komisijos numatytas priemones finansinių paslaugų sektoriuje ir pabrėžia būtinybę sukurti visa apimančią teisinę sistemą, kuria būtų užtikrinamos nepriklausomos konsultacijos vartotojams, ypač finansinių paslaugų sektoriuje; pabrėžia, kad rinkų informacija turi būti patikima, aiški ir suprantama ir kad ji turi būti prieinama elektroniniu būdu ir kitais būdais; pabrėžia, kad būtina imtis teisinių veiksmų prieš nesąžiningą komercinę veiklą ir nesąžiningas sutarčių nuostatas; pabrėžia, kad reikia apsaugoti vartotojus, kurie pateko į finansinio produkto „spąstus“; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Komisijos numatytas priemones finansinių paslaugų sektoriuje ir pabrėžia būtinybę sukurti visa apimančią teisinę sistemą, kuria būtų užtikrinamos nepriklausomos konsultacijos vartotojams, ypač finansinių paslaugų sektoriuje; pabrėžia, kad rinkų informacija turi būti patikima, aiški ir suprantama ir kad ji turi būti prieinama elektroniniu būdu ir kitais būdais; pabrėžia, kad būtina imtis teisinių veiksmų prieš nesąžiningą komercinę veiklą ir nesąžiningas sutarčių nuostatas; pabrėžia, kad reikia apsaugoti vartotojus, kurie pateko į finansinio produkto „spąstus“;

| 39. | pažymi naują Komisijos pasiūlymą (COM(2013)0130, 2013 m. kovo 13 d.) dėl Reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami Reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, ir Reglamentas (EB) Nr. 2027/97 dėl oro vežėjo atsakomybės už keleivių ir jų bagažo vežimą oru; mano, kad reikia visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis plačiai paskelbti glaustą visų rūšių transporto keleiviams bendrų teisių sąrašą; |
| --- | --- |

39.

pažymi naują Komisijos pasiūlymą (COM(2013)0130, 2013 m. kovo 13 d.) dėl Reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami Reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, ir Reglamentas (EB) Nr. 2027/97 dėl oro vežėjo atsakomybės už keleivių ir jų bagažo vežimą oru; mano, kad reikia visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis plačiai paskelbti glaustą visų rūšių transporto keleiviams bendrų teisių sąrašą;

| 40. | pabrėžia, kad visiems vartotojams turi būti suteikta teisė naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita ir teikiama aiški ir svarbi informacija apie investicinius produktus, kaip numatyta, be kita ko, pasiūlyme dėl Reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012)0352); pabrėžia, kad reikalingos griežtos finansų rinkų reguliavimo taisyklės; pabrėžia, kad dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės silpnėja didelės vartotojų dalies padėtis rinkose, vartotojai tampa vis pažeidžiamesni, daugėja mažų garantijų darbą dirbančių asmenų, didėja nedarbo lygis, mažėja perkamoji galia ir didėja nelygybė; ragina Komisiją formuojant politiką atsižvelgti į šias naujas aplinkybes; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad visiems vartotojams turi būti suteikta teisė naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita ir teikiama aiški ir svarbi informacija apie investicinius produktus, kaip numatyta, be kita ko, pasiūlyme dėl Reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012)0352); pabrėžia, kad reikalingos griežtos finansų rinkų reguliavimo taisyklės; pabrėžia, kad dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės silpnėja didelės vartotojų dalies padėtis rinkose, vartotojai tampa vis pažeidžiamesni, daugėja mažų garantijų darbą dirbančių asmenų, didėja nedarbo lygis, mažėja perkamoji galia ir didėja nelygybė; ragina Komisiją formuojant politiką atsižvelgti į šias naujas aplinkybes;

Europos ir nacionalinių vartotojų organizacijų bendradarbiavimas

| 41. | pažymi, kad nacionalinės, vietos ir Europos valdžios institucijos privalo glaudžiai bendradarbiauti su vartotojų asociacijomis, kad būtų nustatyti konsultavimosi mechanizmai ir vykdomos Darbotvarkėje numatytos priemonės; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad nacionalinės, vietos ir Europos valdžios institucijos privalo glaudžiai bendradarbiauti su vartotojų asociacijomis, kad būtų nustatyti konsultavimosi mechanizmai ir vykdomos Darbotvarkėje numatytos priemonės;

| 42. | prašo Komisijos užtikrinti, kad pranešimo sistema RAPEX (skubaus įspėjimo apie ne maisto produktus sistema) būtų skaidresnė ir veiksmingesnė; turi būti plėtojami Europos vartojimo centrų tinklas (angl. ECC) ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas (angl. CPC); Komisija turėtų išnagrinėti galimybę paslaugoms sukurti į RAPEX panašią sistemą; |
| --- | --- |

42.

prašo Komisijos užtikrinti, kad pranešimo sistema RAPEX (skubaus įspėjimo apie ne maisto produktus sistema) būtų skaidresnė ir veiksmingesnė; turi būti plėtojami Europos vartojimo centrų tinklas (angl. ECC) ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas (angl. CPC); Komisija turėtų išnagrinėti galimybę paslaugoms sukurti į RAPEX panašią sistemą;

Ginčų sprendimas ir žalos atlyginimas

| 43. | pabrėžia, kad teisių gynimo priemonės, pvz., alternatyvus ginčų sprendimas (AGS) arba ginčų elektroninis sprendimas, turi būti greitos, prieinamos ir veiksmingos; pažymi, kad veiksmingai teisei kreiptis į teismą tarpvalstybiniuose ginčuose neturėtų trukdyti sunkumai dėl tarpvalstybinio ginčo pobūdžio, išteklių arba informacijos apie teisinės pagalbos prieinamumą trūkumo; taigi ragina toliau tobulinti 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/8/EB įgyvendinimą, ir prireikus, ją persvarstyti siekiant pašalinti jos trūkumus; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad teisių gynimo priemonės, pvz., alternatyvus ginčų sprendimas (AGS) arba ginčų elektroninis sprendimas, turi būti greitos, prieinamos ir veiksmingos; pažymi, kad veiksmingai teisei kreiptis į teismą tarpvalstybiniuose ginčuose neturėtų trukdyti sunkumai dėl tarpvalstybinio ginčo pobūdžio, išteklių arba informacijos apie teisinės pagalbos prieinamumą trūkumo; taigi ragina toliau tobulinti 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/8/EB įgyvendinimą, ir prireikus, ją persvarstyti siekiant pašalinti jos trūkumus;

| 44. | pabrėžia, kad alternatyvaus ir elektroninio ginčų sprendimo priemonės negali pakeisti kolektyvinės teisinės apsaugos mechanizmo; todėl ragina Komisiją ištirti priemones, kuriomis būtų sukurta visos Sąjungos vieninga kolektyvinių ieškinių priemonė vartotojų apsaugos srityje, taikytina tarpvalstybiniams atvejams; pabrėžia, kad nesuderintos iniciatyvos Sąjungos viduje galėtų nulemti susiskaidymą; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti kolektyvinio žalos atlyginimo veiksmingumą ir išvengti galimo piktnaudžiavimo, galimybę teikti atstovaujamuosius ieškinius pagal Sąjungos kolektyvinio žalos atlyginimo koncepciją turėtų turėti tik nacionaliniu lygiu tinkamai pripažinti subjektai (valdžios institucijos, pvz., ombudsmenai arba vartotojų organizacijos); primygtinai reikalauja pagrįsti Sąjungos kolektyvinio žalos atlyginimo koncepciją savanoriško dalyvavimo (angl. opt-in) principu; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad alternatyvaus ir elektroninio ginčų sprendimo priemonės negali pakeisti kolektyvinės teisinės apsaugos mechanizmo; todėl ragina Komisiją ištirti priemones, kuriomis būtų sukurta visos Sąjungos vieninga kolektyvinių ieškinių priemonė vartotojų apsaugos srityje, taikytina tarpvalstybiniams atvejams; pabrėžia, kad nesuderintos iniciatyvos Sąjungos viduje galėtų nulemti susiskaidymą; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti kolektyvinio žalos atlyginimo veiksmingumą ir išvengti galimo piktnaudžiavimo, galimybę teikti atstovaujamuosius ieškinius pagal Sąjungos kolektyvinio žalos atlyginimo koncepciją turėtų turėti tik nacionaliniu lygiu tinkamai pripažinti subjektai (valdžios institucijos, pvz., ombudsmenai arba vartotojų organizacijos); primygtinai reikalauja pagrįsti Sąjungos kolektyvinio žalos atlyginimo koncepciją savanoriško dalyvavimo (angl. opt-in) principu;

| 45. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę gauti prekių ir paslaugų Sąjungoje, įskaitant tokias sritis kaip žmogaus sukurta aplinka, transportas ir IRT; ragina Komisiją pasiūlyti plataus užmojo Sąjungos prieinamumo aktą; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti galimybę gauti prekių ir paslaugų Sąjungoje, įskaitant tokias sritis kaip žmogaus sukurta aplinka, transportas ir IRT; ragina Komisiją pasiūlyti plataus užmojo Sąjungos prieinamumo aktą;

| 46. | pažymi, kad pagal būsimą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą Europos vartotojų darbotvarkei turi būti sudaromos galimybės gauti pakankamą plataus užmojo finansavimą; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad pagal būsimą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą Europos vartotojų darbotvarkei turi būti sudaromos galimybės gauti pakankamą plataus užmojo finansavimą;

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

47.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 270, 1998 10 7, p. 48.

(2)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(3)  OL L 404, 2006 12 30, p. 39.

(4)  OL L 378, 2006 12 27, p. 72.

(5)  OL L 332, 2007 12 18, p. 27.

(6)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 17.

(7)  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

(8)  OL L 170, 2009 6 30, p. 1.

(9)  OL L 98, 2005 4 16, p. 47.

(10)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 1.

(11)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(12)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 84.

(13)  OL C 50 E, 2012 2 21, p. 1.

(14)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 19.

(15)  OL C 390 E, 2012 12 18, p. 145.

(16)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 9.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0371.

(18)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0099.

(20)  OL L 304, 2011 11 22, p. 18.

(21)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0491.

(22)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0021.

(23)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0209.

(24)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0211.

(25)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0468.

(26)  OL L 293, 2008 10 31, p. 3.

(27)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(28)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(29)  OL L 376, 2006 12 27, p. 21.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/12

---

P7_TA(2013)0240

Teisinė pagalba nagrinėjant tarpvalstybinius civilinius ir komercinius ginčus

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija „Teisės kreiptis į teismą pagerinimas. Teisinė pagalba nagrinėjant tarpvalstybinius civilinius ir komercinius ginčus“ (2012/2101(INI))

(2016/C 065/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/8/EB, numatančią teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą, nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/8/EB, numatančią teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą, nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 23 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Direktyvos 2003/8/EB, numatančios teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles, taikymo (COM(2012)0071), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 23 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Direktyvos 2003/8/EB, numatančios teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles, taikymo (COM(2012)0071),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvenciją dėl tarptautinės teisės kreiptis į teismą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvenciją dėl tarptautinės teisės kreiptis į teismą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0161/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0161/2013),

| A. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad „asmenys, neturintys pakankamai lėšų, turi gauti nemokamą teisinę pagalbą, jei tai reikalinga užtikrinti teisę į veiksmingą teisingumą“; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad „asmenys, neturintys pakankamai lėšų, turi gauti nemokamą teisinę pagalbą, jei tai reikalinga užtikrinti teisę į veiksmingą teisingumą“;

| B. | kadangi Tarybos direktyvoje 2003/8/EB išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad piliečiai, dalyvaujantys tarpvalstybiniuose ginčuose, turėtų teisę kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarybos direktyvoje 2003/8/EB išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad piliečiai, dalyvaujantys tarpvalstybiniuose ginčuose, turėtų teisę kreiptis į teismą;

| C. | kadangi pagrindine tos direktyvos nuostata užtikrinama, kad nebūtų galima atsisakyti suteikti teisinės pagalbos tik dėl to, kad ginčas yra tarpvalstybinio pobūdžio, o kiekviena valstybė narė laikosi savo teisinės pagalbos sistemos, ši pagalba turi būti prieinama asmenims iš kitų valstybių narių; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindine tos direktyvos nuostata užtikrinama, kad nebūtų galima atsisakyti suteikti teisinės pagalbos tik dėl to, kad ginčas yra tarpvalstybinio pobūdžio, o kiekviena valstybė narė laikosi savo teisinės pagalbos sistemos, ši pagalba turi būti prieinama asmenims iš kitų valstybių narių;

| D. | kadangi direktyvoje taip pat nustatytos tarpvalstybinės teisinės pagalbos suteikimo sąlygos, ypač susijusios su finansiniais ištekliais, ginčo esme ir tarpvalstybiniu ginčo pobūdžiu; |
| --- | --- |

D.

kadangi direktyvoje taip pat nustatytos tarpvalstybinės teisinės pagalbos suteikimo sąlygos, ypač susijusios su finansiniais ištekliais, ginčo esme ir tarpvalstybiniu ginčo pobūdžiu;

| E. | kadangi teisinė pagalba turi būti suteikiama tik asmenims, kurių finansiniai ištekliai neleidžia jiems kreiptis į teismą be tokios pagalbos; |
| --- | --- |

E.

kadangi teisinė pagalba turi būti suteikiama tik asmenims, kurių finansiniai ištekliai neleidžia jiems kreiptis į teismą be tokios pagalbos;

| F. | kadangi šie ištekliai vertinami pagal gaires, galiojančias valstybėje narėje, kurioje teismas nagrinėja bylą, ir keliose valstybėse narėse yra nustatytos ribos; |
| --- | --- |

F.

kadangi šie ištekliai vertinami pagal gaires, galiojančias valstybėje narėje, kurioje teismas nagrinėja bylą, ir keliose valstybėse narėse yra nustatytos ribos;

| G. | kadangi valstybėse narėse šios ribos labai skiriasi, ir jei vienoje valstybėje narėje manoma, kad piliečiui reikalinga teisinė pagalba, kitoje valstybėje narėje gali būti manoma, kad jam teisinės pagalbos nereikia, ir kadangi direktyvos 5 straipsnio 4 dalyje iš dalies pripažįstama, jog tokia problema egzistuoja; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybėse narėse šios ribos labai skiriasi, ir jei vienoje valstybėje narėje manoma, kad piliečiui reikalinga teisinė pagalba, kitoje valstybėje narėje gali būti manoma, kad jam teisinės pagalbos nereikia, ir kadangi direktyvos 5 straipsnio 4 dalyje iš dalies pripažįstama, jog tokia problema egzistuoja;

| H. | kadangi siekiant panaikinti šiuos skirtumus, reikėtų apsvarstyti, ar piliečiui taip pat turėtų būti leidžiama prašyti suteikti teisinę pagalbą savo gyvenamojoje valstybėje narėje, o dėl jo prašymo sprendimą priimtų tos valstybės narės institucijos; |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiant panaikinti šiuos skirtumus, reikėtų apsvarstyti, ar piliečiui taip pat turėtų būti leidžiama prašyti suteikti teisinę pagalbą savo gyvenamojoje valstybėje narėje, o dėl jo prašymo sprendimą priimtų tos valstybės narės institucijos;

| I. | kadangi siekiant palengvinti tiek piliečių, tiek direktyvą taikančių institucijų padėtį, tarpvalstybinės teisinės pagalbos prašymo atveju piliečiams turėtų būti suteikiama galimybė pasirinkti, kur būtų priimtas sprendimas dėl jų prašymo: arba jų gyvenamojoje valstybėje narėje, arba valstybėje narėje, kurioje yra teismas ar kurioje turi būti vykdomas teismo sprendimas; |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant palengvinti tiek piliečių, tiek direktyvą taikančių institucijų padėtį, tarpvalstybinės teisinės pagalbos prašymo atveju piliečiams turėtų būti suteikiama galimybė pasirinkti, kur būtų priimtas sprendimas dėl jų prašymo: arba jų gyvenamojoje valstybėje narėje, arba valstybėje narėje, kurioje yra teismas ar kurioje turi būti vykdomas teismo sprendimas;

| J. | kadangi, jei toks pasirinkimas būtų suteiktas, valstybių narių institucijos galėtų taikyti savo kriterijus, o ne būtų priverstos perduoti prašymą arba vadovautis kitų valstybių narių sąlygomis ir gairėmis; |
| --- | --- |

J.

kadangi, jei toks pasirinkimas būtų suteiktas, valstybių narių institucijos galėtų taikyti savo kriterijus, o ne būtų priverstos perduoti prašymą arba vadovautis kitų valstybių narių sąlygomis ir gairėmis;

| K. | kadangi piliečiams, kurių teisė pasinaudoti teisine pagalba buvo pripažinta jų gyvenamojoje valstybėje narėje, galėtų būti išduodamas tai patvirtinantis pažymėjimas, kurį turėtų pripažinti valstybės narės, kurioje yra teismas arba kurioje turi būti vykdomas sprendimas, institucijos; |
| --- | --- |

K.

kadangi piliečiams, kurių teisė pasinaudoti teisine pagalba buvo pripažinta jų gyvenamojoje valstybėje narėje, galėtų būti išduodamas tai patvirtinantis pažymėjimas, kurį turėtų pripažinti valstybės narės, kurioje yra teismas arba kurioje turi būti vykdomas sprendimas, institucijos;

| L. | kadangi tarpvalstybinė teisinė pagalba pagal direktyvą taip pat apima papildomas išlaidas, tokias kaip vertimo žodžiu, vertimo raštu ir kelionės išlaidas, patiriamas nagrinėjant tarpvalstybines bylas; |
| --- | --- |

L.

kadangi tarpvalstybinė teisinė pagalba pagal direktyvą taip pat apima papildomas išlaidas, tokias kaip vertimo žodžiu, vertimo raštu ir kelionės išlaidas, patiriamas nagrinėjant tarpvalstybines bylas;

| M. | kadangi informacija apie teisinę pagalbą, turi būti pateikta viena iš Sąjungos kalbų siekiant užtikrinti, kad piliečiai apie galimybes gauti teisinę pagalbą būtų gerai informuoti jiems suprantama kalba; |
| --- | --- |

M.

kadangi informacija apie teisinę pagalbą, turi būti pateikta viena iš Sąjungos kalbų siekiant užtikrinti, kad piliečiai apie galimybes gauti teisinę pagalbą būtų gerai informuoti jiems suprantama kalba;

| N. | kadangi 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijoje dėl tarptautinės teisės kreiptis į teismą pateikiamos panašios nuostatos, tačiau ji taikoma tik 17 iš 27 valstybių narių; |
| --- | --- |

N.

kadangi 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijoje dėl tarptautinės teisės kreiptis į teismą pateikiamos panašios nuostatos, tačiau ji taikoma tik 17 iš 27 valstybių narių;

| O. | kadangi dėl to likusios valstybės narės turėtų būti skatinamos pasirašyti ir ratifikuoti konvenciją; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl to likusios valstybės narės turėtų būti skatinamos pasirašyti ir ratifikuoti konvenciją;

Direktyvos 2003/8/EB taikymas

| 1. | džiaugiasi, kad Komisija pateikė Direktyvos 2003/8/EB taikymo ataskaitą; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad Komisija pateikė Direktyvos 2003/8/EB taikymo ataskaitą;

| 2. | apgailestauja, kad Komisija atskirai nesvarsto Europos procedūrų, kurioms teisinės pagalbos direktyva taip pat yra taikoma, pavyzdžiui, Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros, nors jos taikymą minėtai procedūrai laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d. būtų buvę galima apsvarstyti; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad Komisija atskirai nesvarsto Europos procedūrų, kurioms teisinės pagalbos direktyva taip pat yra taikoma, pavyzdžiui, Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros, nors jos taikymą minėtai procedūrai laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d. būtų buvę galima apsvarstyti;

| 3. | su džiaugsmu pažymi, kad šią direktyvą perkėlė visos valstybės narės; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos taikymo srities tam tikrais aspektais aiškinimas valstybėse narėse skiriasi; |
| --- | --- |

3.

su džiaugsmu pažymi, kad šią direktyvą perkėlė visos valstybės narės; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvos taikymo srities tam tikrais aspektais aiškinimas valstybėse narėse skiriasi;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad kitoje ataskaitoje turėtų būti nurodytas bylų skaičius ir teminė sritis, suskaidyti pagal kiekvieną šalį, siekiant išsamiau ir patikimiau apžvelgti naudojimąsi šia priemone; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad kitoje ataskaitoje turėtų būti nurodytas bylų skaičius ir teminė sritis, suskaidyti pagal kiekvieną šalį, siekiant išsamiau ir patikimiau apžvelgti naudojimąsi šia priemone;

Informuotumo apie teisę į tarpvalstybinę teisinę pagalbą didinimas

| 5. | apgailestauja dėl to, kad palyginti nedaug piliečių ir praktikuojančių teisininkų žino apie teises, suteikiamas pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kad palyginti nedaug piliečių ir praktikuojančių teisininkų žino apie teises, suteikiamas pagal šią direktyvą;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, skirtų informuotumui apie teisę į tarpvalstybinę teisinę pagalbą civilinėse ir komercinėse bylose didinti, ir taip skatinti laisvą piliečių judėjimą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, skirtų informuotumui apie teisę į tarpvalstybinę teisinę pagalbą civilinėse ir komercinėse bylose didinti, ir taip skatinti laisvą piliečių judėjimą;

| 7. | pripažįsta pasiektus gerus ES e. teisingumo portalo, ES teisminio tinklo ir projekto „Ryšių palaikymas e. teisingumo srityje keičiantis duomenimis internetu“ (angl. e-CODEX) rezultatus, visų pirma galimybę ES e. teisingumo portale sužinoti apie Tarybos direktyvoje 2003/8/EB numatytas teisinės pagalbos rūšis; tačiau ragina visose šiose sistemose užtikrinti didesnį aiškumą ir galimybę lengvai gauti šių rūšių teisinę pagalbą ir nacionalinę teisinę pagalbą, taip pat pateikti aiškią praktinio pobūdžio informaciją apie tai, kaip geriausiai kreiptis dėl teisinės pagalbos skirtingose valstybėse narėse nagrinėjant tarpvalstybinius civilinius ir komercinius ginčus; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta pasiektus gerus ES e. teisingumo portalo, ES teisminio tinklo ir projekto „Ryšių palaikymas e. teisingumo srityje keičiantis duomenimis internetu“ (angl. e-CODEX) rezultatus, visų pirma galimybę ES e. teisingumo portale sužinoti apie Tarybos direktyvoje 2003/8/EB numatytas teisinės pagalbos rūšis; tačiau ragina visose šiose sistemose užtikrinti didesnį aiškumą ir galimybę lengvai gauti šių rūšių teisinę pagalbą ir nacionalinę teisinę pagalbą, taip pat pateikti aiškią praktinio pobūdžio informaciją apie tai, kaip geriausiai kreiptis dėl teisinės pagalbos skirtingose valstybėse narėse nagrinėjant tarpvalstybinius civilinius ir komercinius ginčus;

| 8. | be to, ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti vykdyti veiksmingą informavimo kampaniją, kad šią informaciją gautų kuo daugiau galimų pagalbos gavėjų ir praktikuojančių teisininkų; |
| --- | --- |

8.

be to, ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti vykdyti veiksmingą informavimo kampaniją, kad šią informaciją gautų kuo daugiau galimų pagalbos gavėjų ir praktikuojančių teisininkų;

| 9. | mano, kad kitos ES lygmens procedūros, pavyzdžiui, Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra ir Europos mokėjimo įsakymo procedūra, taip pat nėra gerai žinomos ir, jei bus vykdoma dabartinė informavimo politika, netaps labai žinomos; |
| --- | --- |

9.

mano, kad kitos ES lygmens procedūros, pavyzdžiui, Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra ir Europos mokėjimo įsakymo procedūra, taip pat nėra gerai žinomos ir, jei bus vykdoma dabartinė informavimo politika, netaps labai žinomos;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad tam, jog būtų sudarytos galimybės susipažinti su informacija apie teisinę pagalbą, reikėtų naudoti naujas technologijas ir ryšių priemones; todėl rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms naudotis įvairiais ryšių kanalais, įskaitant internetines kampanijas ir sąveikiąsias platformas, pvz., Europos e. teisingumo portalą, nes tai yra ekonomiški būdai užmegzti ryšius su piliečiais; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad tam, jog būtų sudarytos galimybės susipažinti su informacija apie teisinę pagalbą, reikėtų naudoti naujas technologijas ir ryšių priemones; todėl rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms naudotis įvairiais ryšių kanalais, įskaitant internetines kampanijas ir sąveikiąsias platformas, pvz., Europos e. teisingumo portalą, nes tai yra ekonomiški būdai užmegzti ryšius su piliečiais;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant užtikrinti pradėtų bylų nagrinėjimo tęstinumą, reikia sudaryti geresnes sąlygas siekiant laikinai ar nuolat saugoti teisinės pagalbos formas ir kitų procedūrų, visų pirma Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros ir Europos mokėjimo procedūrų, formas, kartu užtikrinant, kad jos būtų vienodai pateikiamos visomis kalbomis bei skelbiamos elektroninio Europos teisminio atlaso civilinėse bylose interneto svetainėje ir Europos e. teisingumo portale; ragina Komisiją nedelsiant imtis priemonių šiuo tikslu; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant užtikrinti pradėtų bylų nagrinėjimo tęstinumą, reikia sudaryti geresnes sąlygas siekiant laikinai ar nuolat saugoti teisinės pagalbos formas ir kitų procedūrų, visų pirma Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros ir Europos mokėjimo procedūrų, formas, kartu užtikrinant, kad jos būtų vienodai pateikiamos visomis kalbomis bei skelbiamos elektroninio Europos teisminio atlaso civilinėse bylose interneto svetainėje ir Europos e. teisingumo portale; ragina Komisiją nedelsiant imtis priemonių šiuo tikslu;

Kompetentingos teisinės paramos užtikrinimas

| 12. | mano, kad reikėtų sudaryti praktikuojančių teisininkų, kurie turi pakankamai kalbinių ir lyginamosios teisės įgūdžių, kad galėtų teikti tarpvalstybinę teisinę pagalbą, duomenų bazes, ir taip užtikrinti, kad būtų paskiriami praktikuojantys teisininkai, gebantys veikti tokiais atvejais; nors pripažįsta, kad dabartinės tarpvalstybinės teisės duomenų bazės, pvz., teisininkų paieškos platforma „Find-a-Lawyer“, yra gerosios patirties pavyzdys šioje srityje, tačiau ragina tobulinti šias priemones, kad jas būtų galima integruoti į teisininkų duomenų bazę Europos e. teisingumo portale; |
| --- | --- |

12.

mano, kad reikėtų sudaryti praktikuojančių teisininkų, kurie turi pakankamai kalbinių ir lyginamosios teisės įgūdžių, kad galėtų teikti tarpvalstybinę teisinę pagalbą, duomenų bazes, ir taip užtikrinti, kad būtų paskiriami praktikuojantys teisininkai, gebantys veikti tokiais atvejais; nors pripažįsta, kad dabartinės tarpvalstybinės teisės duomenų bazės, pvz., teisininkų paieškos platforma „Find-a-Lawyer“, yra gerosios patirties pavyzdys šioje srityje, tačiau ragina tobulinti šias priemones, kad jas būtų galima integruoti į teisininkų duomenų bazę Europos e. teisingumo portale;

| 13. | mano, kad būtų tikslinga parengti specialias mokymo sistemas, kurios padėtų praktikuojantiems teisininkams įgyti kompetencijos tarpvalstybiniais klausimais, ypatingą dėmesį skiriant kalbų kursams ir lyginamajai teisei; primygtinai ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis remti specializuotų mokymų, skirtų teisinę pagalbą teikiantiems advokatams, rengimą; |
| --- | --- |

13.

mano, kad būtų tikslinga parengti specialias mokymo sistemas, kurios padėtų praktikuojantiems teisininkams įgyti kompetencijos tarpvalstybiniais klausimais, ypatingą dėmesį skiriant kalbų kursams ir lyginamajai teisei; primygtinai ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis remti specializuotų mokymų, skirtų teisinę pagalbą teikiantiems advokatams, rengimą;

| 14. | pripažįsta, kad dėl teisinės pagalbos ir mokymo valstybės narės patiria finansinių pasekmių ir kad dabartinės ekonomikos sąlygomis šios srities finansavimas daugelyje valstybių narių gali būti ribojamas; todėl ragina Komisiją, kai įmanoma, skirti valstybėms narėms lėšų siekiant užtikrinti nuoseklų ir aukšto lygio teisinį mokymą apie tarpvalstybinę teisinę pagalbą nagrinėjant civilines ir komercines bylas; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad dėl teisinės pagalbos ir mokymo valstybės narės patiria finansinių pasekmių ir kad dabartinės ekonomikos sąlygomis šios srities finansavimas daugelyje valstybių narių gali būti ribojamas; todėl ragina Komisiją, kai įmanoma, skirti valstybėms narėms lėšų siekiant užtikrinti nuoseklų ir aukšto lygio teisinį mokymą apie tarpvalstybinę teisinę pagalbą nagrinėjant civilines ir komercines bylas;

Palankesnių sąlygų piliečiams pasinaudoti direktyva sudarymas

| 15. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog prašymų teikimo procedūros būtų paprastos, ir taip piliečiai visada, nesinaudodami teisininko pagalba, sugebėtų paprašyti suteikti teisinę pagalbą; siūlo, kad su šiomis procedūromis susidūrę piliečiai būtų automatiškai informuojami apie tai, jog veikia Europos e. teisingumo portalas, taip siekiant jiems padėti gauti informacijos; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog prašymų teikimo procedūros būtų paprastos, ir taip piliečiai visada, nesinaudodami teisininko pagalba, sugebėtų paprašyti suteikti teisinę pagalbą; siūlo, kad su šiomis procedūromis susidūrę piliečiai būtų automatiškai informuojami apie tai, jog veikia Europos e. teisingumo portalas, taip siekiant jiems padėti gauti informacijos;

| 16. | mano, kad, atsižvelgiant į esamas nacionalines teisinės pagalbos sistemas, būtų tikslinga paskirti vieną kompetentingą instituciją, atsakingą už tarpvalstybinę teisinę pagalbą ir kiekvienoje valstybėje narėje turinčią centrinį biurą, kuris priimtų ir persiųstų teisinės pagalbos prašymus; |
| --- | --- |

16.

mano, kad, atsižvelgiant į esamas nacionalines teisinės pagalbos sistemas, būtų tikslinga paskirti vieną kompetentingą instituciją, atsakingą už tarpvalstybinę teisinę pagalbą ir kiekvienoje valstybėje narėje turinčią centrinį biurą, kuris priimtų ir persiųstų teisinės pagalbos prašymus;

| 17. | mano, kad nustatant ekonominius teisinės pagalbos teikimo kriterijus reikia labiau atsižvelgti į pragyvenimo išlaidų skirtumus valstybėse narėse ir patikslinti, kokiu būdu turėtų būti atsižvelgta į šiuos skirtumus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad nustatant ekonominius teisinės pagalbos teikimo kriterijus reikia labiau atsižvelgti į pragyvenimo išlaidų skirtumus valstybėse narėse ir patikslinti, kokiu būdu turėtų būti atsižvelgta į šiuos skirtumus;

| 18. | siūlo suteikti prašytojams galimybę pasirinkti, ar teisinės pagalbos prašyti savo gyvenamojoje valstybėje narėje, ar valstybėje narėje, kurioje yra teismas arba kurioje turi būti vykdomas sprendimas; pažymi, kad pagal tokią tvarką kiekvienos valstybės narės institucijos, priimdamos sprendimą dėl prašymo, galėtų taikyti savo kriterijus; |
| --- | --- |

18.

siūlo suteikti prašytojams galimybę pasirinkti, ar teisinės pagalbos prašyti savo gyvenamojoje valstybėje narėje, ar valstybėje narėje, kurioje yra teismas arba kurioje turi būti vykdomas sprendimas; pažymi, kad pagal tokią tvarką kiekvienos valstybės narės institucijos, priimdamos sprendimą dėl prašymo, galėtų taikyti savo kriterijus;

| 19. | siūlo nustatyti, kad bet koks gyvenamosios valstybės narės institucijų sprendimas suteikti teisinę pagalbą, patvirtinamas bendru pažymėjimu, galiojančiu valstybėje narėje, kurioje yra teismas arba kurioje turi būti vykdomas sprendimas; |
| --- | --- |

19.

siūlo nustatyti, kad bet koks gyvenamosios valstybės narės institucijų sprendimas suteikti teisinę pagalbą, patvirtinamas bendru pažymėjimu, galiojančiu valstybėje narėje, kurioje yra teismas arba kurioje turi būti vykdomas sprendimas;

| 20. | pataria, kad į teisinės pagalbos padengiamas išlaidas taip pat turėtų būti įtraukiamos privalomo atvykimo į teismą arba į kitą prašymą vertinančią instituciją ir susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

20.

pataria, kad į teisinės pagalbos padengiamas išlaidas taip pat turėtų būti įtraukiamos privalomo atvykimo į teismą arba į kitą prašymą vertinančią instituciją ir susijusios išlaidos;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamiausių asmenų grupėms siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į jų poreikius; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamiausių asmenų grupėms siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į jų poreikius;

| 22. | ragina Komisiją remiantis išdėstytomis mintimis pateikti pasiūlymą dėl direktyvos pakeitimo, siekiant nustatyti bendrus aukštesnius tarpvalstybinės teisinės pagalbos standartus; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją remiantis išdėstytomis mintimis pateikti pasiūlymą dėl direktyvos pakeitimo, siekiant nustatyti bendrus aukštesnius tarpvalstybinės teisinės pagalbos standartus;

Alternatyvių formų teisinės paramos skatinimas

| 23. | ragina valstybes nares sukurti veiksmingesnes viešųjų įstaigų ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimo sistemas, kad piliečiai turėtų daugiau galimybių gauti teisinę pagalbą ir teisines konsultacijas; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares sukurti veiksmingesnes viešųjų įstaigų ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimo sistemas, kad piliečiai turėtų daugiau galimybių gauti teisinę pagalbą ir teisines konsultacijas;

| 24. | ragina nacionalinius teismus prisijungti prie išankstinio perspėjimo sistemos, kuri būtų naudojama siekiant užtikrinti, kad apie vienoje valstybėje narėje pateiktus prašymus dėl pagalbos būtų informuojamos kitos valstybės narės; |
| --- | --- |

24.

ragina nacionalinius teismus prisijungti prie išankstinio perspėjimo sistemos, kuri būtų naudojama siekiant užtikrinti, kad apie vienoje valstybėje narėje pateiktus prašymus dėl pagalbos būtų informuojamos kitos valstybės narės;

| 25. | taip pat siūlo Komisijai, valstybėms narėms ir profesionalioms teisinėms institucijoms bei organizacijoms, pvz., ES ir nacionalinėms advokatūroms ir teisininkų draugijoms, daugiau bendradarbiauti; |
| --- | --- |

25.

taip pat siūlo Komisijai, valstybėms narėms ir profesionalioms teisinėms institucijoms bei organizacijoms, pvz., ES ir nacionalinėms advokatūroms ir teisininkų draugijoms, daugiau bendradarbiauti;

| 26. | pritaria įvairioms iniciatyvoms, įskaitant nemokamų agentūrų ir teisės klinikų iniciatyvas, kurios pasiteisino kaip geriausios praktikos nemokamų teisinių konsultacijų srityje pavyzdžiai; |
| --- | --- |

26.

pritaria įvairioms iniciatyvoms, įskaitant nemokamų agentūrų ir teisės klinikų iniciatyvas, kurios pasiteisino kaip geriausios praktikos nemokamų teisinių konsultacijų srityje pavyzdžiai;

| 27. | ragina valstybes nares užtikrinti galimybę ir sudaryti lengvesnes sąlygas pasinaudoti ikiteismine teisine pagalba, įskaitant konsultacijas apie alternatyvius ginčo nagrinėjimo metodus, kurie dažnai yra ekonomiškai efektyvesni ir užima mažiau laiko, nei jų nagrinėjimas teisme; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares užtikrinti galimybę ir sudaryti lengvesnes sąlygas pasinaudoti ikiteismine teisine pagalba, įskaitant konsultacijas apie alternatyvius ginčo nagrinėjimo metodus, kurie dažnai yra ekonomiškai efektyvesni ir užima mažiau laiko, nei jų nagrinėjimas teisme;

Tarptautiniai teisinės pagalbos aspektai

| 28. | ragina valstybes nares, kurios dar nepasirašė ir (arba) neratifikavo 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinės teisės kreiptis į teismą, tai padaryti, nes taip būtų padidintos piliečių galimybės kreiptis į teismą ne Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares, kurios dar nepasirašė ir (arba) neratifikavo 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinės teisės kreiptis į teismą, tai padaryti, nes taip būtų padidintos piliečių galimybės kreiptis į teismą ne Europos Sąjungoje;

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 26, 2003 1 31, p. 41.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/16

---

P7_TA(2013)0245

Organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir pinigų plovimas

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (tarpinis pranešimas)“ (2012/2117(INI))

(2016/C 065/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 14 d. sprendimą dėl Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės, priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 14 d. sprendimą dėl Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės, priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. sprendimą pratęsti Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto įgaliojimus iki 2013 m. rugsėjo 30 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. sprendimą pratęsti Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto įgaliojimus iki 2013 m. rugsėjo 30 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnį, trečiosios dalies V antraštinės dalies 4 skyrių (82–86 straipsnius) ir 5 skyrių (87–89 straipsnius), taip pat į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 5, 6, 8, 32, 38, 41 straipsnius, VI antraštinę dalį (47–50 straipsnius) ir 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnį, trečiosios dalies V antraštinės dalies 4 skyrių (82–86 straipsnius) ir 5 skyrių (87–89 straipsnius), taip pat į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 5, 6, 8, 32, 38, 41 straipsnius, VI antraštinę dalį (47–50 straipsnius) ir 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklo sukūrimo ir įgyvendinimo, kuriose nustatomas daugiametis procesas, kuriuo siekiama nuosekliai kovoti su didžiausiomis nusikalstamumo grėsmėmis optimaliai bendradarbiaujant valstybėms narėms, ES ir trečiosioms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklo sukūrimo ir įgyvendinimo, kuriose nustatomas daugiametis procesas, kuriuo siekiama nuosekliai kovoti su didžiausiomis nusikalstamumo grėsmėmis optimaliai bendradarbiaujant valstybėms narėms, ES ir trečiosioms šalims,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2011–2013 m. ES prioritetų kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje nustatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2011–2013 m. ES prioritetų kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje nustatymo,

| — | atsižvelgdamas į Stokholmo programą dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės (1), Komisijos komunikatą „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (COM(2010)0171) ir Komisijos komunikatą „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stokholmo programą dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės (1), Komisijos komunikatą „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (COM(2010)0171) ir Komisijos komunikatą „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673),

| — | atsižvelgdamas į ES kovos su narkotikais strategiją (2005–2012 m.) ir ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2009–2012 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES kovos su narkotikais strategiją (2005–2012 m.) ir ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2009–2012 m.),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, priimtą Generalinės Asamblėjos 2000 m. lapkričio 15 d. (Rezoliucija 55/25) ir pateiktą pasirašyti Palerme 2000 m. gruodžio 12 d., taip pat į atitinkamus jos protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, priimtą Generalinės Asamblėjos 2000 m. lapkričio 15 d. (Rezoliucija 55/25) ir pateiktą pasirašyti Palerme 2000 m. gruodžio 12 d., taip pat į atitinkamus jos protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją (angl. UNCAC), pateiktą pasirašyti Meridoje 2003 m. gruodžio 9 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją (angl. UNCAC), pateiktą pasirašyti Meridoje 2003 m. gruodžio 9 d.,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su neteisėta narkotinių priemonių ir psichotropinių medžiagų apyvarta, Generalinės Asamblėjos priimtą 1988 m. gruodžio 20 d. (Rezoliucija 1988/8) ir pateiktą pasirašyti Vienoje nuo 1988 m. gruodžio 20 d. iki 1989 m. vasario 28 dienos, o po šios datos – Niujorke iki 1989 m. gruodžio 20 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su neteisėta narkotinių priemonių ir psichotropinių medžiagų apyvarta, Generalinės Asamblėjos priimtą 1988 m. gruodžio 20 d. (Rezoliucija 1988/8) ir pateiktą pasirašyti Vienoje nuo 1988 m. gruodžio 20 d. iki 1989 m. vasario 28 dienos, o po šios datos – Niujorke iki 1989 m. gruodžio 20 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos baudžiamosios teisės ir civilinės teisės konvencijas dėl korupcijos, pateiktas pasirašyti Strasbūre atitinkamai 1999 m. sausio 27 d. ir lapkričio 4 d., taip pat į Rezoliucijas Nr. (98) 7 ir (99) 5, priimtas Europos Tarybos Ministrų Komiteto 1998 m. gegužės 5 d. ir 1999 m. gegužės 1 d., kuriomis įsteigiama Valstybių prieš korupciją grupė (angl. GRECO), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos baudžiamosios teisės ir civilinės teisės konvencijas dėl korupcijos, pateiktas pasirašyti Strasbūre atitinkamai 1999 m. sausio 27 d. ir lapkričio 4 d., taip pat į Rezoliucijas Nr. (98) 7 ir (99) 5, priimtas Europos Tarybos Ministrų Komiteto 1998 m. gegužės 5 d. ir 1999 m. gegužės 1 d., kuriomis įsteigiama Valstybių prieš korupciją grupė (angl. GRECO),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktą, kuriuo, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu, parengiama Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktą, kuriuo, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu, parengiama Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais (2),

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius, pateiktą pasirašyti Paryžiuje 1997 m. gruodžio 17 d., ir tolesnius jos papildymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius, pateiktą pasirašyti Paryžiuje 1997 m. gruodžio 17 d., ir tolesnius jos papildymus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl pinigų plovimo, nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo ir terorizmo finansavimo, pateiktą pasirašyti Varšuvoje 2005 m. gegužės 16 d., ir 2010 m. spalio 13 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliuciją CM/Res(2010)12 dėl Pinigų plovimo prevencijos priemonių įvertinimo ekspertų komiteto (MONEYVAL) statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl pinigų plovimo, nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo ir terorizmo finansavimo, pateiktą pasirašyti Varšuvoje 2005 m. gegužės 16 d., ir 2010 m. spalio 13 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliuciją CM/Res(2010)12 dėl Pinigų plovimo prevencijos priemonių įvertinimo ekspertų komiteto (MONEYVAL) statuto,

| — | atsižvelgdamas į 40 Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijų ir 9 specialiąsias kovos su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu ir ginklų platinimu rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 40 Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. FATF) rekomendacijų ir 9 specialiąsias kovos su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu ir ginklų platinimu rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Bazelio bankų priežiūros komiteto (BCBS) darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bazelio bankų priežiūros komiteto (BCBS) darbą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 26 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (4), 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2003/577/TVR dėl turto arba įrodymų arešto aktų vykdymo Europos Sąjungoje (5), 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (6) ir 2006 m. spalio 6 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2006/783/TVR dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo nutarimams konfiskuoti (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 26 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo (4), 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2003/577/TVR dėl turto arba įrodymų arešto aktų vykdymo Europos Sąjungoje (5), 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (6) ir 2006 m. spalio 6 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2006/783/TVR dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo nutarimams konfiskuoti (7),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimą 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje (8) ir į Europos Komisijos ataskaitą COM(2011)0176, pagrįstą pirmiau minėto sprendimo 8 straipsniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimą 2007/845/TVR dėl valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje (8) ir į Europos Komisijos ataskaitą COM(2011)0176, pagrįstą pirmiau minėto sprendimo 8 straipsniu,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (9) ir tolesnius iš dalies keičiančius aktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (9) ir tolesnius iš dalies keičiančius aktus,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių (10) ir Komisijos ataskaitą dėl minėto pamatinio sprendimo perkėlimo į nacionalinę teisę (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių (10) ir Komisijos ataskaitą dėl minėto pamatinio sprendimo perkėlimo į nacionalinę teisę (COM(2004)0858),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/902/TVR, pagal kurį įkuriamas Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas (angl. EUCPN) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/902/TVR, pagal kurį įkuriamas Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas (angl. EUCPN) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (12), ir į Komisijos komunikatą „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m.“ (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (12), ir į Komisijos komunikatą „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m.“ (COM(2012)0286),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją ir į tai, kad visada pirmiausia reikia rūpintis į prekybos žmonėmis ir migracijos bylas įtrauktų vaikų interesais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją ir į tai, kad visada pirmiausia reikia rūpintis į prekybos žmonėmis ir migracijos bylas įtrauktų vaikų interesais,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (13),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (14) ir Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl minėtos direktyvos taikymo (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (14) ir Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl minėtos direktyvos taikymo (COM(2012)0168),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2005 dėl grynųjų pinigų, įvežamų į Bendriją ar išvežamų iš jos, kontrolės (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2005 dėl grynųjų pinigų, įvežamų į Bendriją ar išvežamų iš jos, kontrolės (15),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 273/2004 dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 273/2004 dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) (16),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1781/2006 dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (17),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2003/568/TVR dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje (18) ir Komisijos ataskaitą Tarybai pagal minėto pamatinio sprendimo 9 straipsnį (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2003/568/TVR dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje (18) ir Komisijos ataskaitą Tarybai pagal minėto pamatinio sprendimo 9 straipsnį (COM(2007)0328),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (19) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (20) ir tolesnius jos pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (19) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (20) ir tolesnius jos pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (21),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2013)0045) dėl direktyvos dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2013)0045) dėl direktyvos dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2012)0085) dėl direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2012)0085) dėl direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje;

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2010)0517) dėl direktyvos dėl atakų prieš informacines sistemas ir dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą (COM(2010)0517) dėl direktyvos dėl atakų prieš informacines sistemas ir dėl Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ (COM(2012)0722),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES saugumo vidaus strategijos įgyvendinimo pirmoji metinė ataskaita“ (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES saugumo vidaus strategijos įgyvendinimo pirmoji metinė ataskaita“ (COM(2011)0790),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Kova su nusikalstamumu skaitmeniniame amžiuje: Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro kūrimas“ (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Kova su nusikalstamumu skaitmeniniame amžiuje: Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro kūrimas“ (COM(2012)0140),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Kompleksiškos europinės internetinių lošimų sistemos kūrimas“ (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Kompleksiškos europinės internetinių lošimų sistemos kūrimas“ (COM(2012)0596),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Statistinis nusikalstamumo ES vertinimas. 2011–2015 m. statistikos veiksmų planas“ (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Statistinis nusikalstamumo ES vertinimas. 2011–2015 m. statistikos veiksmų planas“ (COM(2011)0713),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl konkrečių kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, susijusiu ir su trečiosiomis šalimis, stiprinimo būdų (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl konkrečių kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, susijusiu ir su trečiosiomis šalimis, stiprinimo būdų (COM(2012)0351),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „ES baudžiamosios teisės politikos kūrimas. Veiksmingo ES politikos įgyvendinimo užtikrinimas baudžiamosios teisės priemonėmis“ (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „ES baudžiamosios teisės politikos kūrimas. Veiksmingo ES politikos įgyvendinimo užtikrinimas baudžiamosios teisės priemonėmis“ (COM(2011)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos ataskaitą Tarybai dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veikloje sąlygų (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos ataskaitą Tarybai dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veikloje sąlygų (COM(2011)0307),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pajamos iš organizuoto nusikalstamumo. Užtikrinkime, kad nusikalsti nebūtų pelninga“ (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pajamos iš organizuoto nusikalstamumo. Užtikrinkime, kad nusikalsti nebūtų pelninga“ (COM(2008)0766),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu finansų sektoriuje (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu finansų sektoriuje (COM(2004)0262),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 13 d. Komisijos rekomendaciją 2007/425/EB, nustatančią veiksmus, skirtus Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą vykdymui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 13 d. Komisijos rekomendaciją 2007/425/EB, nustatančią veiksmus, skirtus Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą vykdymui,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl mokesčių ir vystymosi. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl mokesčių ir vystymosi. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (23), 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje (24) ir 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (23), 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl organizuoto nusikalstamumo Europos Sąjungoje (24) ir 2012 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (26),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl susitarimų dėl varžybų baigties ir korupcijos sporte (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl susitarimų dėl varžybų baigties ir korupcijos sporte (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 7 d. rezoliuciją su pasiūlymu dėl rekomendacijos Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai dėl kovos su terorizmo finansavimu (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 7 d. rezoliuciją su pasiūlymu dėl rekomendacijos Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai dėl kovos su terorizmo finansavimu (29),

| — | atsižvelgdamas į Europolo 2013 m. sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimo (SOCTA) ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo 2013 m. sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimo (SOCTA) ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (30),

| — | atsižvelgdamas į viešųjų klausymų, diskusijų dėl darbo dokumentų ir keitimosi nuomonėmis su aukšto rango asmenimis, taip pat Parlamento Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto delegacijų vizitų išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešųjų klausymų, diskusijų dėl darbo dokumentų ir keitimosi nuomonėmis su aukšto rango asmenimis, taip pat Parlamento Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto delegacijų vizitų išvadas,

| — | atsižvelgdamas į atsakymus į klausimyną, pateiktą nacionaliniams parlamentams dėl jų vaidmens ir patirties kovojant su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsakymus į klausimyną, pateiktą nacionaliniams parlamentams dėl jų vaidmens ir patirties kovojant su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu,

| — | atsižvelgdamas į I. Ayalos Sender, A. Díazo de Mera Garcíos Consuegros, E. McClarkin ir G. Mitchello indėlį sprendžiant teminius organizuoto nusikalstamumo srities klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į I. Ayalos Sender, A. Díazo de Mera Garcíos Consuegros, E. McClarkin ir G. Mitchello indėlį sprendžiant teminius organizuoto nusikalstamumo srities klausimus,

| — | atsižvelgdamas į D. de Jongo, M. Gabriel, T. Skylakakio ir B. Weiler indėlį sprendžiant teminius korupcijos srities klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į D. de Jongo, M. Gabriel, T. Skylakakio ir B. Weiler indėlį sprendžiant teminius korupcijos srities klausimus,

| — | atsižvelgdamas į M. Borghezio ir R. Tavareso indėlį sprendžiant teminius pinigų plovimo srities klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į M. Borghezio ir R. Tavareso indėlį sprendžiant teminius pinigų plovimo srities klausimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto tarpinę ataskaitą (A7-0175/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto tarpinę ataskaitą (A7-0175/2013),

Organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir pinigų plovimas

| A. | kadangi Specialiajam kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komitetui (CRIM) buvo pavesta, remiantis geriausiais turimais grėsmės vertinimais, išnagrinėti organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo mastą ir pasiūlyti atitinkamas priemones, kad ES galėtų išvengti šių grėsmių ir vykdyti jų prevenciją bei kovoti su jomis tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Specialiajam kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komitetui (CRIM) buvo pavesta, remiantis geriausiais turimais grėsmės vertinimais, išnagrinėti organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo mastą ir pasiūlyti atitinkamas priemones, kad ES galėtų išvengti šių grėsmių ir vykdyti jų prevenciją bei kovoti su jomis tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmenimis;

| B. | kadangi tradicinės nusikalstamos organizacijos pamažu išplėtė savo veiklos sritį tarptautiniu mastu, pasinaudodamos Europos Sąjungos vidaus sienų atvėrimu bei ekonomikos globalizacijos ir naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, taip pat sudarydamos sąjungas su kitų šalių nusikaltėlių grupuotėmis (pvz., Pietų Amerikos narkotikų karteliai ir rusiškai kalbantys organizuoti nusikaltėliai) ir pasidalydamos rinkas bei įtakos sferas; kadangi nusikalstamos grupės vis labiau įvairina savo veiksmus: plėtojamos sąsajos tarp narkotikų prekybos, prekybos žmonėmis, neteisėtos imigracijos ir prekybos ginklais; kadangi terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo ryšiai tampa vis labiau organizuoti; |
| --- | --- |

B.

kadangi tradicinės nusikalstamos organizacijos pamažu išplėtė savo veiklos sritį tarptautiniu mastu, pasinaudodamos Europos Sąjungos vidaus sienų atvėrimu bei ekonomikos globalizacijos ir naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, taip pat sudarydamos sąjungas su kitų šalių nusikaltėlių grupuotėmis (pvz., Pietų Amerikos narkotikų karteliai ir rusiškai kalbantys organizuoti nusikaltėliai) ir pasidalydamos rinkas bei įtakos sferas; kadangi nusikalstamos grupės vis labiau įvairina savo veiksmus: plėtojamos sąsajos tarp narkotikų prekybos, prekybos žmonėmis, neteisėtos imigracijos ir prekybos ginklais; kadangi terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo ryšiai tampa vis labiau organizuoti;

| C. | kadangi dėl pasaulinės finansų krizės ne tik susidaro palankios sąlygos intensyvesnei tam tikrų asmenų neteisėtai veiklai, bet ir atsirado naujo pobūdžio organizuotos kriminalinės veiklos, pvz., padaugėjo sukčiavimo ir korupcijos atvejų profesionaliajame sporte, tokių kasdienio vartojimo prekių kaip maisto produktai ir vaistai klastojimo, neteisėtos prekybos pigia darbo jėga ir prekybos žmonėmis atvejų; kadangi smelkdamiesi į teisėtą ekonomiką organizuotas nusikalstamumas, sukčiavimas ir pinigų plovimas turi pražūtingą poveikį valstybėms narėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl pasaulinės finansų krizės ne tik susidaro palankios sąlygos intensyvesnei tam tikrų asmenų neteisėtai veiklai, bet ir atsirado naujo pobūdžio organizuotos kriminalinės veiklos, pvz., padaugėjo sukčiavimo ir korupcijos atvejų profesionaliajame sporte, tokių kasdienio vartojimo prekių kaip maisto produktai ir vaistai klastojimo, neteisėtos prekybos pigia darbo jėga ir prekybos žmonėmis atvejų; kadangi smelkdamiesi į teisėtą ekonomiką organizuotas nusikalstamumas, sukčiavimas ir pinigų plovimas turi pražūtingą poveikį valstybėms narėms;

| D. | kadangi tik labai retais atvejais organizuotos nusikalstamos grupės nėra tarptautinio pobūdžio ir tai yra didžiausia nematomas grėsmė Europos piliečių saugumui ir klestėjimui, nes jie nebuvo informuoti apie staiga padidėjusį tarptautinį nusikalstamumą ar apie tai, kad nacionalinės teisėsaugos institucijos negali su juo susidoroti, nes jos gali dirbti tik šalies viduje; |
| --- | --- |

D.

kadangi tik labai retais atvejais organizuotos nusikalstamos grupės nėra tarptautinio pobūdžio ir tai yra didžiausia nematomas grėsmė Europos piliečių saugumui ir klestėjimui, nes jie nebuvo informuoti apie staiga padidėjusį tarptautinį nusikalstamumą ar apie tai, kad nacionalinės teisėsaugos institucijos negali su juo susidoroti, nes jos gali dirbti tik šalies viduje;

| E. | kadangi pastebima, jog skirtingos nusikalstamos organizacijos linkusios viena kitai padėti, taigi joms, taip pat panaudojant savo naujas tarptautines struktūras ir veiklos įvairinimą, pavyksta įveikti kalbinius bei etninius skirtumus ir suderinti komercinius interesus ir organizuoti bendrą neteisėtą prekybą, taip sumažinant sąnaudas bei padidinant pelną, kai vyksta pasaulinė ekonomikos krizė; |
| --- | --- |

E.

kadangi pastebima, jog skirtingos nusikalstamos organizacijos linkusios viena kitai padėti, taigi joms, taip pat panaudojant savo naujas tarptautines struktūras ir veiklos įvairinimą, pavyksta įveikti kalbinius bei etninius skirtumus ir suderinti komercinius interesus ir organizuoti bendrą neteisėtą prekybą, taip sumažinant sąnaudas bei padidinant pelną, kai vyksta pasaulinė ekonomikos krizė;

| F. | kadangi, remiantis Europolo paskelbta SOCTA ataskaita, vertinama, kad ES šiuo metu veikia mažiausiai 3 600 nusikalstamų organizacijų, taip pat pripažįstama, kad labiausiai paplitę šių organizacijų bruožai yra jų tinklinė struktūra ir bendradarbiavimo principai, aktyvus dalyvavimas tarptautinėje teisėtoje ekonomikoje, polinkis vykdyti skirtingų tipų kriminalinę veiklą tuo pačiu metu (ypač didesnėse organizacijose) ir tai, kad ne mažiau kaip 70 proc. veikiančių organizacijų turi skirtingų tautybių narių – tai rodo, jog šis reiškinys yra tarpvalstybinio pobūdžio; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Europolo paskelbta SOCTA ataskaita, vertinama, kad ES šiuo metu veikia mažiausiai 3 600 nusikalstamų organizacijų, taip pat pripažįstama, kad labiausiai paplitę šių organizacijų bruožai yra jų tinklinė struktūra ir bendradarbiavimo principai, aktyvus dalyvavimas tarptautinėje teisėtoje ekonomikoje, polinkis vykdyti skirtingų tipų kriminalinę veiklą tuo pačiu metu (ypač didesnėse organizacijose) ir tai, kad ne mažiau kaip 70 proc. veikiančių organizacijų turi skirtingų tautybių narių – tai rodo, jog šis reiškinys yra tarpvalstybinio pobūdžio;

| G. | kadangi skurdas sudaro galimybes egzistuoti organizuotam nusikalstamumui, nes nusikalstamos organizacijos juo naudojasi; |
| --- | --- |

G.

kadangi skurdas sudaro galimybes egzistuoti organizuotam nusikalstamumui, nes nusikalstamos organizacijos juo naudojasi;

| H. | kadangi būtina panaikinti skurdą ir pagerinti gyventojų prieigą prie užimtumo ir socialinės apsaugos; |
| --- | --- |

H.

kadangi būtina panaikinti skurdą ir pagerinti gyventojų prieigą prie užimtumo ir socialinės apsaugos;

| I. | kadangi veikla, susijusi su prekyba žmonėmis ir jų organais, prievartinė prostitucija, žmonių pavergimas ir darbo stovyklų įsteigimas dažnai kontroliuojami tarptautinių nusikalstamų organizacijų; kadangi būtina skubiai ir nuosekliai stebėti tarptautinę prekybą organais ir jos sąsajas su kriminalinėmis organizacijomis; kadangi prekyba žmonėmis yra nusikalstamumo forma ir greitai besikeičiantis reiškinys ir ja besiverčiantys asmenys kasmet regione gauna 25 mlrd. EUR pelno ir tai daro poveikį visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

I.

kadangi veikla, susijusi su prekyba žmonėmis ir jų organais, prievartinė prostitucija, žmonių pavergimas ir darbo stovyklų įsteigimas dažnai kontroliuojami tarptautinių nusikalstamų organizacijų; kadangi būtina skubiai ir nuosekliai stebėti tarptautinę prekybą organais ir jos sąsajas su kriminalinėmis organizacijomis; kadangi prekyba žmonėmis yra nusikalstamumo forma ir greitai besikeičiantis reiškinys ir ja besiverčiantys asmenys kasmet regione gauna 25 mlrd. EUR pelno ir tai daro poveikį visoms valstybėms narėms;

| J. | kadangi vertinama, kad bendras priverstinai dirbančių darbuotojų valstybėse narėse skaičius siekia 880 000, iš kurių 30 proc., manoma, yra seksualinio išnaudojimo aukos ir 70 proc. yra priverstinio darbo aukos, ir kad moterys sudaro aukų ES daugumą; kadangi priverstinis darbas yra labai pelningas organizuotam nusikalstamumui, jo pasekmė – socialinis dempingas ir jis daro žalą visuomenei, nes prarandamos mokestinės pajamos; |
| --- | --- |

J.

kadangi vertinama, kad bendras priverstinai dirbančių darbuotojų valstybėse narėse skaičius siekia 880 000, iš kurių 30 proc., manoma, yra seksualinio išnaudojimo aukos ir 70 proc. yra priverstinio darbo aukos, ir kad moterys sudaro aukų ES daugumą; kadangi priverstinis darbas yra labai pelningas organizuotam nusikalstamumui, jo pasekmė – socialinis dempingas ir jis daro žalą visuomenei, nes prarandamos mokestinės pajamos;

| K. | kadangi prekybos žmonėmis aukos yra kilusios iš ES ir iš ES nepriklausančių šalių; |
| --- | --- |

K.

kadangi prekybos žmonėmis aukos yra kilusios iš ES ir iš ES nepriklausančių šalių;

| L. | kadangi prekybos žmonėmis aukos užverbuojamos, vežamos ar laikomos panaudojant jėgą, prievartą ar klastą siekiant jas seksuliai išnaudoti, vykdyti priverstinį darbą ar teikti priverstines paslaugas, įskaitant elgetavimą, vergavimą, sunkų darbą, nusikalstamą veiką, namų ūkio paslaugas, įvaikinimą ar vedybas per prievartą arba organų davimą; kadangi šios aukos išnaudojamos, prekiautojai žmonėmis ar išnaudotojai jas visiškai pavergia ir liepia mokėti didžiules skolas, iš aukų dažnai atimami tapatybės dokumentai, jos užrakinamos, izoliuojamos ir gąsdinamos, gyvena baimėje ir patiria represijas, neturi pinigų, yra įbaugintos, kad bijotų vietos valdžios institucijų, todėl praranda bet kokią viltį pabėgti ar vėl pradėti gyventi normalų gyvenimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi prekybos žmonėmis aukos užverbuojamos, vežamos ar laikomos panaudojant jėgą, prievartą ar klastą siekiant jas seksuliai išnaudoti, vykdyti priverstinį darbą ar teikti priverstines paslaugas, įskaitant elgetavimą, vergavimą, sunkų darbą, nusikalstamą veiką, namų ūkio paslaugas, įvaikinimą ar vedybas per prievartą arba organų davimą; kadangi šios aukos išnaudojamos, prekiautojai žmonėmis ar išnaudotojai jas visiškai pavergia ir liepia mokėti didžiules skolas, iš aukų dažnai atimami tapatybės dokumentai, jos užrakinamos, izoliuojamos ir gąsdinamos, gyvena baimėje ir patiria represijas, neturi pinigų, yra įbaugintos, kad bijotų vietos valdžios institucijų, todėl praranda bet kokią viltį pabėgti ar vėl pradėti gyventi normalų gyvenimą;

| M. | kadangi neįmanoma uždaryti ES išorinių sienų; |
| --- | --- |

M.

kadangi neįmanoma uždaryti ES išorinių sienų;

| N. | kadangi bandydami patekti į ES Viduržemio jūros regione kasmet miršta 2 000 žmonių; |
| --- | --- |

N.

kadangi bandydami patekti į ES Viduržemio jūros regione kasmet miršta 2 000 žmonių;

| O. | kadangi, nors prekyba žmonėmis kinta keičiantis socialinėms ir ekonominės aplinkybėms, aukos paprastai yra atvykusios iš šalių ar regionų, kuriuose patiriama ekonominių sunkumų, o su pažeidžiamumu susiję veiksniai nesikeitė daugelį metų; kadangi kitos prekybos žmonėmis priežastys yra klestinti sekso pramonė, taip pat pigios darbo jėgos ir pigių produktų paklausa ir kadangi paprastai prekybos žmonėmis aukomis tampama susiviliojus geresnio gyvenimo pačiam asmeniui ir (arba) jo šeimai pažadais; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nors prekyba žmonėmis kinta keičiantis socialinėms ir ekonominės aplinkybėms, aukos paprastai yra atvykusios iš šalių ar regionų, kuriuose patiriama ekonominių sunkumų, o su pažeidžiamumu susiję veiksniai nesikeitė daugelį metų; kadangi kitos prekybos žmonėmis priežastys yra klestinti sekso pramonė, taip pat pigios darbo jėgos ir pigių produktų paklausa ir kadangi paprastai prekybos žmonėmis aukomis tampama susiviliojus geresnio gyvenimo pačiam asmeniui ir (arba) jo šeimai pažadais;

| P. | kadangi neteisėta prekyba žmonių organais, ginklais, narkotikais, įskaitant chemines, biologines, radiologines ir branduolines medžiagas ir pirmtakus, taip pat receptiniais vaistais, laukiniais gyvūnais ir jų kūno dalimis, cigaretėmis ir tabaku, meno kūriniais ir kitais gaminiais ir jų kontrabanda vykdoma naudojant įvairius šaltinius, ja užtikrinamas naujų nusikalstamų rinkų visoje Europoje aprūpinimas, nusikalstamoms organizacijoms sudaromos didžiulės galimybės gauti pelno ir kenkiama ES ir valstybių narių sienų saugumui, taip pat bendrajai rinkai ir ES finansiniams interesams; |
| --- | --- |

P.

kadangi neteisėta prekyba žmonių organais, ginklais, narkotikais, įskaitant chemines, biologines, radiologines ir branduolines medžiagas ir pirmtakus, taip pat receptiniais vaistais, laukiniais gyvūnais ir jų kūno dalimis, cigaretėmis ir tabaku, meno kūriniais ir kitais gaminiais ir jų kontrabanda vykdoma naudojant įvairius šaltinius, ja užtikrinamas naujų nusikalstamų rinkų visoje Europoje aprūpinimas, nusikalstamoms organizacijoms sudaromos didžiulės galimybės gauti pelno ir kenkiama ES ir valstybių narių sienų saugumui, taip pat bendrajai rinkai ir ES finansiniams interesams;

| Q. | kadangi nusikalstamos grupuotės išplėtė narkotikų prekybos maršrutus, be to, remia kitokias prekybos rūšis; kadangi internetas – tai priemonė ir naujas būdas medžiagų pirmtakams narkotikų gamybai tiekti ir psichotropinėms medžiagoms platinti; kadangi prekyba narkotikų pirmtakais, pavyzdžiui, efedrinu, pseudoefedrinu ir acetanhidridu nėra tinkamai kontroliuojama Sąjungoje ir kelia didelę grėsmę; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nusikalstamos grupuotės išplėtė narkotikų prekybos maršrutus, be to, remia kitokias prekybos rūšis; kadangi internetas – tai priemonė ir naujas būdas medžiagų pirmtakams narkotikų gamybai tiekti ir psichotropinėms medžiagoms platinti; kadangi prekyba narkotikų pirmtakais, pavyzdžiui, efedrinu, pseudoefedrinu ir acetanhidridu nėra tinkamai kontroliuojama Sąjungoje ir kelia didelę grėsmę;

| R. | kadangi cheminių medžiagų pirmtakų ir sintetinių narkotikų gamybai naudojamos įrangos kontrolė – tai viena svarbiausių priemonių mažinant narkotikų pasiūlą; |
| --- | --- |

R.

kadangi cheminių medžiagų pirmtakų ir sintetinių narkotikų gamybai naudojamos įrangos kontrolė – tai viena svarbiausių priemonių mažinant narkotikų pasiūlą;

| S. | kadangi nusikalstamos organizacijos teisėtiems tikslams naudojamas chemines medžiagas gali gauti, kai vykdoma teisėta prekyba, ir jas panaudoti kaip narkotikų pirmtakus; kadangi 2008 m. 75 proc. visame pasaulyje vykdytų acetanhidrido, pagrindinio heroino pirmtako, konfiskacijų atlikta ES ir kadangi JT Tarptautinės narkotinių medžiagų kontrolės valdybos metinėse ataskaitose ir toliau atkreipiamas dėmesys į nepakankamai griežtas ES taikomas priemones, kad būtų užkirstas kelias cheminių medžiagų pirmtakų naudojimui neteisėtais tikslais; |
| --- | --- |

S.

kadangi nusikalstamos organizacijos teisėtiems tikslams naudojamas chemines medžiagas gali gauti, kai vykdoma teisėta prekyba, ir jas panaudoti kaip narkotikų pirmtakus; kadangi 2008 m. 75 proc. visame pasaulyje vykdytų acetanhidrido, pagrindinio heroino pirmtako, konfiskacijų atlikta ES ir kadangi JT Tarptautinės narkotinių medžiagų kontrolės valdybos metinėse ataskaitose ir toliau atkreipiamas dėmesys į nepakankamai griežtas ES taikomas priemones, kad būtų užkirstas kelias cheminių medžiagų pirmtakų naudojimui neteisėtais tikslais;

| T. | kadangi daugybė Sąjungos piliečių gyvena skurde ir neturi darbo, o tuo tarpu tarpvalstybinio nusikalstamumo mastas auga kiekvienais metais; |
| --- | --- |

T.

kadangi daugybė Sąjungos piliečių gyvena skurde ir neturi darbo, o tuo tarpu tarpvalstybinio nusikalstamumo mastas auga kiekvienais metais;

| U. | kadangi negalima tiksliai apskaičiuoti, kiek teisėtų darbo vietų Sąjungoje prarasta dėl nusikalstamų gaujų veiklos, nes nusikaltėliai neskelbia ataskaitų, tačiau galima vertinti, kad prarastų teisėtų darbo vietų Sąjungoje skaičius siekia dešimtis milijonų; |
| --- | --- |

U.

kadangi negalima tiksliai apskaičiuoti, kiek teisėtų darbo vietų Sąjungoje prarasta dėl nusikalstamų gaujų veiklos, nes nusikaltėliai neskelbia ataskaitų, tačiau galima vertinti, kad prarastų teisėtų darbo vietų Sąjungoje skaičius siekia dešimtis milijonų;

| V. | kadangi galima tik apytikriai įvertinti, kokios yra nacionalinių vyriausybių ir Sąjungos prarandamos mokestinės įplaukos, ir gali būti, kad bendros prarandamos įplaukos siekia milijardus eurų kiekvienais metais ir vis didėja; |
| --- | --- |

V.

kadangi galima tik apytikriai įvertinti, kokios yra nacionalinių vyriausybių ir Sąjungos prarandamos mokestinės įplaukos, ir gali būti, kad bendros prarandamos įplaukos siekia milijardus eurų kiekvienais metais ir vis didėja;

| W. | kadangi dėl neteisėtos prekybos cigaretėmis per metus patiriama apie 10 mlrd. EUR biudžeto nuostolių; kadangi neteisėtos prekybos šaulių ginklais apyvarta pasaulyje apytikriai sudaro apie 170–320 mln. USD per metus ir kadangi Europoje išplatinta daugiau kaip 10 mln. neteisėtai laikomų ginklų ir tai kelia didelį pavojų piliečių saugumui ir teisėsaugai; kadangi dėl pirmiau minėtos prekybos gali būtų patiriama valstybės pajamų nuostolių ir daroma žala gamintojų bendrovėms, taip pat palengvinamas kitų formų nusikalstamumo plitimas, o dėl to atitinkamai kyla rimta socialinė grėsmė, nes šis reiškinys galėtų lengvai tapti terorizmo finansavimo šaltiniu; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl neteisėtos prekybos cigaretėmis per metus patiriama apie 10 mlrd. EUR biudžeto nuostolių; kadangi neteisėtos prekybos šaulių ginklais apyvarta pasaulyje apytikriai sudaro apie 170–320 mln. USD per metus ir kadangi Europoje išplatinta daugiau kaip 10 mln. neteisėtai laikomų ginklų ir tai kelia didelį pavojų piliečių saugumui ir teisėsaugai; kadangi dėl pirmiau minėtos prekybos gali būtų patiriama valstybės pajamų nuostolių ir daroma žala gamintojų bendrovėms, taip pat palengvinamas kitų formų nusikalstamumo plitimas, o dėl to atitinkamai kyla rimta socialinė grėsmė, nes šis reiškinys galėtų lengvai tapti terorizmo finansavimo šaltiniu;

| X. | kadangi pajamos, gautos už prekybą laukiniais gyvūnais ir jų dalimis, apytikriai siekia 18–26 mlrd. EUR per metus, o ES yra svarbiausia paskirties rinka pasaulyje; |
| --- | --- |

X.

kadangi pajamos, gautos už prekybą laukiniais gyvūnais ir jų dalimis, apytikriai siekia 18–26 mlrd. EUR per metus, o ES yra svarbiausia paskirties rinka pasaulyje;

| Y. | kadangi dėl prekybos valstybės netenka pajamų, padaroma žala gamintojams ir esama neigiamų padarinių užimtumui, visuomenei ir socialinei aplinkai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl prekybos valstybės netenka pajamų, padaroma žala gamintojams ir esama neigiamų padarinių užimtumui, visuomenei ir socialinei aplinkai;

| Z. | kadangi nusikalstamos organizacijos ištobulino savo gebėjimą infiltruotis, nes jau veikia tokiuose sektoriuose kaip viešieji darbai, transportas, didieji prekybos tinklai, atliekų tvarkymas, prekyba laukiniais gyvūnais bei gamtos ištekliais, privati apsauga, suaugusiems skirtos pramogos ir daugelyje kitų sektorių, kurių daugumoje vykdoma politinė kontrolė ir priimami sprendimai; kadangi dėl to organizuotas nusikalstamumas vis labiau panėšėja į pasaulinio masto ekonominį subjektą, turintį stiprią verslumo dvasią ir vienu metu besispecializuojantį skirtingų rūšių neteisėtų (bet taip pat ir vis dažniau teisėtų) prekių tiekimo ir paslaugų teikimo srityse ir daro poveikį Europos ir pasaulio ekonomikai ir kasmet įmonės netenka 870 mlrd. USD; |
| --- | --- |

Z.

kadangi nusikalstamos organizacijos ištobulino savo gebėjimą infiltruotis, nes jau veikia tokiuose sektoriuose kaip viešieji darbai, transportas, didieji prekybos tinklai, atliekų tvarkymas, prekyba laukiniais gyvūnais bei gamtos ištekliais, privati apsauga, suaugusiems skirtos pramogos ir daugelyje kitų sektorių, kurių daugumoje vykdoma politinė kontrolė ir priimami sprendimai; kadangi dėl to organizuotas nusikalstamumas vis labiau panėšėja į pasaulinio masto ekonominį subjektą, turintį stiprią verslumo dvasią ir vienu metu besispecializuojantį skirtingų rūšių neteisėtų (bet taip pat ir vis dažniau teisėtų) prekių tiekimo ir paslaugų teikimo srityse ir daro poveikį Europos ir pasaulio ekonomikai ir kasmet įmonės netenka 870 mlrd. USD;

| AA. | kadangi dabar organizuota ir mafijos tipo nusikalstama veikla aplinkos srityje (įvairių formų neteisėta prekyba atliekomis ir jų šalinimas, aplinkos, kraštovaizdžio, meno ir kultūros paveldo naikinimas), vykdoma tarptautiniu mastu, todėl visos Europos šalys turi drauge dėti pastangų, kad bendra veikla būtų veiksmingesnė, siekiant užkirsti kelią vadinamajai ekomafijai ir kovoti su ja; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dabar organizuota ir mafijos tipo nusikalstama veikla aplinkos srityje (įvairių formų neteisėta prekyba atliekomis ir jų šalinimas, aplinkos, kraštovaizdžio, meno ir kultūros paveldo naikinimas), vykdoma tarptautiniu mastu, todėl visos Europos šalys turi drauge dėti pastangų, kad bendra veikla būtų veiksmingesnė, siekiant užkirsti kelią vadinamajai ekomafijai ir kovoti su ja;

| AB. | kadangi didžiulės pinigų sumos, gaunamos iš organizuoto nusikalstamumo ir mafijos tinklų, patenka į pačios ES bankus ir finansines rinkas, kurie dėl to tampa pinigų plovimo bendrininkais; |
| --- | --- |

AB.

kadangi didžiulės pinigų sumos, gaunamos iš organizuoto nusikalstamumo ir mafijos tinklų, patenka į pačios ES bankus ir finansines rinkas, kurie dėl to tampa pinigų plovimo bendrininkais;

| AC. | kadangi tarptautiniai bankai atlieka svarbų vaidmenį sudarant sąlygas pinigų plovimui ir tiesiogiai dalyvavo plaunant pajamas, gautas iš organizuoto nusikalstamumo; |
| --- | --- |

AC.

kadangi tarptautiniai bankai atlieka svarbų vaidmenį sudarant sąlygas pinigų plovimui ir tiesiogiai dalyvavo plaunant pajamas, gautas iš organizuoto nusikalstamumo;

| AD. | kadangi 2013 m. Europolo paskelbtoje sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimo (SOCTA) ataskaitoje pažymima, kad prekių klastojimas ir neteisėta prekyba – tai besiformuojanti nusikalstama rinka, kurią sustiprino ekonomikos krizė; kadangi narkotikų prekyba ir toliau išlieka didžiausia nusikalstama rinka kadangi neteisėta prekyba atliekomis ir energetinis sukčiavimas – tai naujos besiformuojančios grėsmės, kurioms reikia skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

AD.

kadangi 2013 m. Europolo paskelbtoje sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimo (SOCTA) ataskaitoje pažymima, kad prekių klastojimas ir neteisėta prekyba – tai besiformuojanti nusikalstama rinka, kurią sustiprino ekonomikos krizė; kadangi narkotikų prekyba ir toliau išlieka didžiausia nusikalstama rinka kadangi neteisėta prekyba atliekomis ir energetinis sukčiavimas – tai naujos besiformuojančios grėsmės, kurioms reikia skirti ypatingą dėmesį;

| AE. | kadangi norint veiksmingai kovoti su visų formų organizuotu nusikalstamumu labai svarbu sukurti ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama, kad nusikalstamos organizacijos netektų finansinių išteklių, prireikus panaikinant bankų informacijos slaptumą; |
| --- | --- |

AE.

kadangi norint veiksmingai kovoti su visų formų organizuotu nusikalstamumu labai svarbu sukurti ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama, kad nusikalstamos organizacijos netektų finansinių išteklių, prireikus panaikinant bankų informacijos slaptumą;

| AF. | kadangi nusikalstamos organizacijos gali pasinaudoti pilkąja zona, kurioje sudaromi slapti sandoriai su kitais subjektais, siekdamos atlikti tam tikras operacijas susijungia su ekonominiais nusikaltėliais (vadinamosiomis baltosiomis apykaklėmis) (verslininkais, valstybės tarnautojais visais sprendimų priėmimo lygmenimis, politikais, bankais, specialistais ir kt.), kurie, nors ir nepriklausydami nusikalstamoms organizacijoms, užmezga su jomis abipusiškai pelningus verslo santykius; |
| --- | --- |

AF.

kadangi nusikalstamos organizacijos gali pasinaudoti pilkąja zona, kurioje sudaromi slapti sandoriai su kitais subjektais, siekdamos atlikti tam tikras operacijas susijungia su ekonominiais nusikaltėliais (vadinamosiomis baltosiomis apykaklėmis) (verslininkais, valstybės tarnautojais visais sprendimų priėmimo lygmenimis, politikais, bankais, specialistais ir kt.), kurie, nors ir nepriklausydami nusikalstamoms organizacijoms, užmezga su jomis abipusiškai pelningus verslo santykius;

| AG. | kadangi kai kuriose Europos šalyse, kurios nėra ES valstybės narės, didelė visuomenės dalis ir toliau yra šešėlinės ekonomikos dalis ir dažnai jų pragyvenimo šaltinis yra nusikalstama veika; kadangi tokioje padėtyje dažniausiai yra jaunimas; |
| --- | --- |

AG.

kadangi kai kuriose Europos šalyse, kurios nėra ES valstybės narės, didelė visuomenės dalis ir toliau yra šešėlinės ekonomikos dalis ir dažnai jų pragyvenimo šaltinis yra nusikalstama veika; kadangi tokioje padėtyje dažniausiai yra jaunimas;

| AH. | kadangi organizuotų nusikaltėlių veikimo būdai jau apima ne tik smurtą, bauginimą ir terorizmą, bet ir korupciją; kadangi pinigų plovimas susijęs ne tik su tipine organizuotų nusikaltėlių veikla, bet ir su korupcija ir mokestiniais nusikaltimais; kadangi korupcija ir sukčiavimas gali atsirasti dėl interesų konfliktų; kadangi dėl šių priežasčių organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir pinigų plovimas, nors ir būdami skirtingi reiškiniai, dažnai turi sąsajų; kadangi organizuoti nusikaltėliai taip pat gali pasinaudoti viešojo ir privataus sektoriaus organizacijomis, įskaitant nevyriausybines organizacijas, kaip priedanga korupcijai ir pinigų plovimo tikslais; |
| --- | --- |

AH.

kadangi organizuotų nusikaltėlių veikimo būdai jau apima ne tik smurtą, bauginimą ir terorizmą, bet ir korupciją; kadangi pinigų plovimas susijęs ne tik su tipine organizuotų nusikaltėlių veikla, bet ir su korupcija ir mokestiniais nusikaltimais; kadangi korupcija ir sukčiavimas gali atsirasti dėl interesų konfliktų; kadangi dėl šių priežasčių organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir pinigų plovimas, nors ir būdami skirtingi reiškiniai, dažnai turi sąsajų; kadangi organizuoti nusikaltėliai taip pat gali pasinaudoti viešojo ir privataus sektoriaus organizacijomis, įskaitant nevyriausybines organizacijas, kaip priedanga korupcijai ir pinigų plovimo tikslais;

| AI. | kadangi tyrimus atliekantys žurnalistai vaidina lemiamą vaidmenį atskleisdami korupcijos, sukčiavimo ir organizuotų nusikaltimų atvejus, todėl kyla ypatinga grėsmė jų finansams ir saugumui; kadangi, pavyzdžiui, per penkerių metų laikotarpį 27 valstybėse narėse iš viso buvo paskelbtos 233 tiriamosios ataskaitos dėl sukčiavimo atvejų, susijusių su piktnaudžiavimu ES lėšomis (31); kadangi siekiant remti ir toliau stiprinti tiriamąją žurnalistiką būtina gauti papildomų lėšų, ypač iš Komisijos ir kitų tarptautinių organizacijų; |
| --- | --- |

AI.

kadangi tyrimus atliekantys žurnalistai vaidina lemiamą vaidmenį atskleisdami korupcijos, sukčiavimo ir organizuotų nusikaltimų atvejus, todėl kyla ypatinga grėsmė jų finansams ir saugumui; kadangi, pavyzdžiui, per penkerių metų laikotarpį 27 valstybėse narėse iš viso buvo paskelbtos 233 tiriamosios ataskaitos dėl sukčiavimo atvejų, susijusių su piktnaudžiavimu ES lėšomis (31); kadangi siekiant remti ir toliau stiprinti tiriamąją žurnalistiką būtina gauti papildomų lėšų, ypač iš Komisijos ir kitų tarptautinių organizacijų;

| AJ. | kadangi Europos subjektų vykdomas pinigų plovimas, korupcija ir organizuotas nusikalstamumas labai kenkia besivystančioms šalims ir trukdo jų vystymuisi, nes grobstomi jų gamtos ištekliai, ribojami fiskaliniai ištekliai ir didinama valdžios sektoriaus skola; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi Europos subjektų vykdomas pinigų plovimas, korupcija ir organizuotas nusikalstamumas labai kenkia besivystančioms šalims ir trukdo jų vystymuisi, nes grobstomi jų gamtos ištekliai, ribojami fiskaliniai ištekliai ir didinama valdžios sektoriaus skola;

| AK. | kadangi internetas suteikė nusikalstamoms grupėms galimybę veikti greičiau ir platesniu mastu, taigi dėl to pasikeitė kriminalinės veiklos struktūra; kadangi elektroniniai nusikaltimai, ypač sukčiavimo forma ir išnaudojant vaikus, kelia vis didesnę grėsmę, nes nusikalstamos organizacijos naudoja internetines sporto lažybas kaip priemonę naudai gauti ir pinigams plauti visame pasaulyje; |
| --- | --- |

AK.

kadangi internetas suteikė nusikalstamoms grupėms galimybę veikti greičiau ir platesniu mastu, taigi dėl to pasikeitė kriminalinės veiklos struktūra; kadangi elektroniniai nusikaltimai, ypač sukčiavimo forma ir išnaudojant vaikus, kelia vis didesnę grėsmę, nes nusikalstamos organizacijos naudoja internetines sporto lažybas kaip priemonę naudai gauti ir pinigams plauti visame pasaulyje;

| AL. | kadangi susitarimas dėl varžybų baigties yra nauja nusikalstamos veikos forma, kurią naudojant gaunama didelio pelno, už tokią nusikalstamą veiką numatyta nedidelė bausmė, o jos atskleidimo lygis yra žemas, todėl nusikaltėliams tai yra patrauklus verslas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi susitarimas dėl varžybų baigties yra nauja nusikalstamos veikos forma, kurią naudojant gaunama didelio pelno, už tokią nusikalstamą veiką numatyta nedidelė bausmė, o jos atskleidimo lygis yra žemas, todėl nusikaltėliams tai yra patrauklus verslas;

Piliečių ir teisėtos ekonomikos apsauga

| AM. | kadangi piliečių ir teisėtos bei konkurencingos ekonomikos apsauga susijusi su visų lygmenų politine valia, taip pat su tvirtomis priemonėmis, skirtomis kovoti su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, korupcija ir pinigų plovimu – reiškiniais, darančiais didelę žalą visuomenei ir, visų pirma, keliančiais grėsmę įstatymų besilaikančių verslininkų išlikimui, piliečių ir vartotojų saugumui ir pagrindiniams valstybės demokratijos principams; |
| --- | --- |

AM.

kadangi piliečių ir teisėtos bei konkurencingos ekonomikos apsauga susijusi su visų lygmenų politine valia, taip pat su tvirtomis priemonėmis, skirtomis kovoti su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, korupcija ir pinigų plovimu – reiškiniais, darančiais didelę žalą visuomenei ir, visų pirma, keliančiais grėsmę įstatymų besilaikančių verslininkų išlikimui, piliečių ir vartotojų saugumui ir pagrindiniams valstybės demokratijos principams;

| AN. | kadangi nusikalstamos grupės išnaudoja šiuolaikines technologijas, aplinkas ir galimybes, kad atvaizduotų teisėtas verslo galimybes ir tikslus; kadangi nusikalstamos grupės turi aukšto lygio ekspertų, yra gerai organizuotos, turi patirties ir sumanumo, pasižymi dideliu judumu bei gera ryšių struktūra ir gali lengvai keliauti; kadangi dėl to organizuotas nusikalstamumas yra mažiau lokalizuotas ir nusikaltėliai gali išnaudoti skirtingas teisės sistemas ir skirtingas nacionalinės teisės jurisdikcijas; |
| --- | --- |

AN.

kadangi nusikalstamos grupės išnaudoja šiuolaikines technologijas, aplinkas ir galimybes, kad atvaizduotų teisėtas verslo galimybes ir tikslus; kadangi nusikalstamos grupės turi aukšto lygio ekspertų, yra gerai organizuotos, turi patirties ir sumanumo, pasižymi dideliu judumu bei gera ryšių struktūra ir gali lengvai keliauti; kadangi dėl to organizuotas nusikalstamumas yra mažiau lokalizuotas ir nusikaltėliai gali išnaudoti skirtingas teisės sistemas ir skirtingas nacionalinės teisės jurisdikcijas;

| AO. | kadangi Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (angl. UNODC) teigia, kad pasaulio mastu pajamos iš neteisėtos veiklos sudaro maždaug 3,6 proc. viso pasaulio BVP, o išplaunamų pinigų srautai dabar visame pasaulyje siekia maždaug 2,7 proc. pasaulio BVP; kadangi Komisija korupciją vien ES įvertino apie 120 milijardų eurų per metus atsieinančia suma, t. y. suma, lygia 1 proc. ES BVP; kadangi tai reiškia, jog netenkama didelių išteklių, kurie galėtų būti panaudojami ekonomikos bei socialinei plėtrai, viešiesiems finansams ir piliečių gerovei; |
| --- | --- |

AO.

kadangi Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (angl. UNODC) teigia, kad pasaulio mastu pajamos iš neteisėtos veiklos sudaro maždaug 3,6 proc. viso pasaulio BVP, o išplaunamų pinigų srautai dabar visame pasaulyje siekia maždaug 2,7 proc. pasaulio BVP; kadangi Komisija korupciją vien ES įvertino apie 120 milijardų eurų per metus atsieinančia suma, t. y. suma, lygia 1 proc. ES BVP; kadangi tai reiškia, jog netenkama didelių išteklių, kurie galėtų būti panaudojami ekonomikos bei socialinei plėtrai, viešiesiems finansams ir piliečių gerovei;

| AP. | kadangi iš neteisėtos veiklos gaunamos pajamos ir pinigų plovimo tinklai daro neigiamą įtaką ES ekonomikai, nes skatinama spekuliacija ir ekonomikos burbulai, kurie kenkia realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

AP.

kadangi iš neteisėtos veiklos gaunamos pajamos ir pinigų plovimo tinklai daro neigiamą įtaką ES ekonomikai, nes skatinama spekuliacija ir ekonomikos burbulai, kurie kenkia realiajai ekonomikai;

| AQ. | kadangi kai kuriose šalyse korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai ir yra kliūtis veiksmingam ir teisingam valdymui; kadangi korupcija ji atbaido investuotojus, iškreipia vidaus rinkos veikimą, trukdo sąžiningai įmonių konkurencijai ir galiausiai kenkia ekonomikos augimui, nes blogai paskirstomi ištekliai, ypač kenkiant viešosioms paslaugoms apskritai ir būtent socialinėms paslaugoms; kadangi sudėtinga biurokratinė struktūra – kaip ir pernelyg didelis nebūtinų išankstinių leidimų skaičius – gali trukdyti užsiimti verslu, varžyti teisėtą ekonominę veiklą ir sudaryti paskatas duoti kyšius pareigūnams ar padėti atsirasti kitų formų korupcijai; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi kai kuriose šalyse korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai ir yra kliūtis veiksmingam ir teisingam valdymui; kadangi korupcija ji atbaido investuotojus, iškreipia vidaus rinkos veikimą, trukdo sąžiningai įmonių konkurencijai ir galiausiai kenkia ekonomikos augimui, nes blogai paskirstomi ištekliai, ypač kenkiant viešosioms paslaugoms apskritai ir būtent socialinėms paslaugoms; kadangi sudėtinga biurokratinė struktūra – kaip ir pernelyg didelis nebūtinų išankstinių leidimų skaičius – gali trukdyti užsiimti verslu, varžyti teisėtą ekonominę veiklą ir sudaryti paskatas duoti kyšius pareigūnams ar padėti atsirasti kitų formų korupcijai;

| AR. | kadangi su valstybės tarnautojų papirkimu susijusių teisės aktų ir jų įgyvendinimo skirtumai daro neigiamą įtaką vidaus rinkai ne tik dėl to, kad įmonėms nėra sudarytos vienodos sąlygos, bet ir dėl to, kad kyšininkavimas taip pat pasireiškia ir ES, kai vienoje valstybėje narėje įsikūrusi įmonė duoda kyšį kitos valstybės narės valstybės tarnautojams ir taip iškreipia rinkų veikimą; |
| --- | --- |

AR.

kadangi su valstybės tarnautojų papirkimu susijusių teisės aktų ir jų įgyvendinimo skirtumai daro neigiamą įtaką vidaus rinkai ne tik dėl to, kad įmonėms nėra sudarytos vienodos sąlygos, bet ir dėl to, kad kyšininkavimas taip pat pasireiškia ir ES, kai vienoje valstybėje narėje įsikūrusi įmonė duoda kyšį kitos valstybės narės valstybės tarnautojams ir taip iškreipia rinkų veikimą;

| AS. | kadangi 74 proc. ES piliečių korupciją suvokia kaip pagrindinę nacionalinę ir viršnacionalinę problemą (32) ir korupcija tikriausiai pasireiškia visose visuomenės dalyse; kadangi korupcija mažina piliečių pasitikėjimą demokratinėmis institucijomis ir išrinktos vyriausybės veiksmingumu puoselėjant teisinės valstybės principus, nes ji sukuria privilegijas, taigi ir socialinę nelygybę; kadangi nepasitikėjimas politikais padidėja didelės ekonomikos krizės metu; |
| --- | --- |

AS.

kadangi 74 proc. ES piliečių korupciją suvokia kaip pagrindinę nacionalinę ir viršnacionalinę problemą (32) ir korupcija tikriausiai pasireiškia visose visuomenės dalyse; kadangi korupcija mažina piliečių pasitikėjimą demokratinėmis institucijomis ir išrinktos vyriausybės veiksmingumu puoselėjant teisinės valstybės principus, nes ji sukuria privilegijas, taigi ir socialinę nelygybę; kadangi nepasitikėjimas politikais padidėja didelės ekonomikos krizės metu;

| AT. | kadangi sritys, kuriose smulki korupcija, apie kurią pranešama, dažniau pasitaiko atsižvelgiant į kyšininkavimo atvejų kontaktų metu procentinę dalį, vidutiniškai yra šios: medicinos paslaugos 6,2 proc., paslaugos žemės valdymo srityje 5 proc., muitai 4,8 proc., teisminės institucijos 4,2 proc., policija 3,8 proc., registracijos ir leidimų išdavimo paslaugos 3,8 proc., švietimo sistema 2,5 proc., viešosios paslaugos 2,5 proc., mokestinės pajamos 1,9 proc.; |
| --- | --- |

AT.

kadangi sritys, kuriose smulki korupcija, apie kurią pranešama, dažniau pasitaiko atsižvelgiant į kyšininkavimo atvejų kontaktų metu procentinę dalį, vidutiniškai yra šios: medicinos paslaugos 6,2 proc., paslaugos žemės valdymo srityje 5 proc., muitai 4,8 proc., teisminės institucijos 4,2 proc., policija 3,8 proc., registracijos ir leidimų išdavimo paslaugos 3,8 proc., švietimo sistema 2,5 proc., viešosios paslaugos 2,5 proc., mokestinės pajamos 1,9 proc.;

| AU. | kadangi srityse, kuriose nusikalstamumas labai paplitęs, vietos ūkio išteklius neteisėtai pasisavina nusikalstamos organizacijos, todėl atgrasoma nuo įprasto noro imtis verslo, įskaitant kitų valstybių investicijas; kadangi tokiose srityse sunkumų neturinčioms įmonėms būna sunkiau gauti kreditą, nes bankai padidina jų kainą ir reikalauja didesnių garantijų; kadangi ekonominių sunkumų turinčios įmonės kartais priverstos kreiptis į nusikalstamas organizacijas, kad gautų kreditų investicijoms; |
| --- | --- |

AU.

kadangi srityse, kuriose nusikalstamumas labai paplitęs, vietos ūkio išteklius neteisėtai pasisavina nusikalstamos organizacijos, todėl atgrasoma nuo įprasto noro imtis verslo, įskaitant kitų valstybių investicijas; kadangi tokiose srityse sunkumų neturinčioms įmonėms būna sunkiau gauti kreditą, nes bankai padidina jų kainą ir reikalauja didesnių garantijų; kadangi ekonominių sunkumų turinčios įmonės kartais priverstos kreiptis į nusikalstamas organizacijas, kad gautų kreditų investicijoms;

| AV. | kadangi lokalizuoti organizuoti nusikaltėliai pasinaudoja teisėtos ekonomikos spragomis ir gali tapti pagrindiniais veikėjais kasdienio naudojimo prekių tiekimo srityje; kadangi be turto prievartavimo ir bauginimo, kurie kelia grėsmę vietos bendruomenėms, tai daro žalą teisėtai ekonomikai ir visai visuomenei, vertinant įmonių ir piliečių saugumo požiūriu; kadangi elektroniniais nusikaltimais, kūrybinio turinio klastojimas ar neteisėta prekyba juo internetu, vaikų pornografija, farmacijos produktais, teisėtomis psichotropinėmis medžiagomis ir narkotikų pirmtakais, gaminių sudedamosiomis ir atsarginėmis dalimis ir kitais įprastais kasdienio naudojimo produktais, taip pat problemomis, susijusiomis su atitinkamomis teisėmis ir licencijomis kenkiama visuomenės sveikatai, saugumui, užimtumui ir socialiniam stabilumui ir gali padaryti didžiulės žalos įmonėms atitinkamuose sektoriuose ir jų tolesnei veiklai gali iškilti pavojus; |
| --- | --- |

AV.

kadangi lokalizuoti organizuoti nusikaltėliai pasinaudoja teisėtos ekonomikos spragomis ir gali tapti pagrindiniais veikėjais kasdienio naudojimo prekių tiekimo srityje; kadangi be turto prievartavimo ir bauginimo, kurie kelia grėsmę vietos bendruomenėms, tai daro žalą teisėtai ekonomikai ir visai visuomenei, vertinant įmonių ir piliečių saugumo požiūriu; kadangi elektroniniais nusikaltimais, kūrybinio turinio klastojimas ar neteisėta prekyba juo internetu, vaikų pornografija, farmacijos produktais, teisėtomis psichotropinėmis medžiagomis ir narkotikų pirmtakais, gaminių sudedamosiomis ir atsarginėmis dalimis ir kitais įprastais kasdienio naudojimo produktais, taip pat problemomis, susijusiomis su atitinkamomis teisėmis ir licencijomis kenkiama visuomenės sveikatai, saugumui, užimtumui ir socialiniam stabilumui ir gali padaryti didžiulės žalos įmonėms atitinkamuose sektoriuose ir jų tolesnei veiklai gali iškilti pavojus;

| AW. | kadangi dėl didėjančio nusikaltimų žemės ūkio produktų perdirbimo sektoriuje skaičiaus ne tik keliamas rimtas pavojus ES piliečių sveikatai, bet ir daroma didelė žala toms šalims, kurių didžiausias turtas yra pavyzdinė maisto produktų kokybė; |
| --- | --- |

AW.

kadangi dėl didėjančio nusikaltimų žemės ūkio produktų perdirbimo sektoriuje skaičiaus ne tik keliamas rimtas pavojus ES piliečių sveikatai, bet ir daroma didelė žala toms šalims, kurių didžiausias turtas yra pavyzdinė maisto produktų kokybė;

| AX. | kadangi seksualinis vaikų išnaudojimas internetu ir vaikų pornografija kelia ypatingą grėsmę; kadangi elektroniniai nusikaltimai, ypač tie, kuriais siekiama pelno, ir neteisėta prieiga prie informacinių sistemų dažnai susijusios su finansiniu sukčiavimu; kadangi daugėja elektroninių nusikaltimų kaip paslaugos ir labai didėja kenksmingos programinės įrangos kiekis; kadangi Europos įstaigoms, kurios nagrinėja šiuos klausimus, reikia tolesnio finansavimo; |
| --- | --- |

AX.

kadangi seksualinis vaikų išnaudojimas internetu ir vaikų pornografija kelia ypatingą grėsmę; kadangi elektroniniai nusikaltimai, ypač tie, kuriais siekiama pelno, ir neteisėta prieiga prie informacinių sistemų dažnai susijusios su finansiniu sukčiavimu; kadangi daugėja elektroninių nusikaltimų kaip paslaugos ir labai didėja kenksmingos programinės įrangos kiekis; kadangi Europos įstaigoms, kurios nagrinėja šiuos klausimus, reikia tolesnio finansavimo;

| AY. | kadangi pinigų plovimas įgauna vis sudėtingesnes formas ir jį sunku atsekti; kadangi, norėdamos išplauti nešvarius pinigus, nusikalstamos organizacijos vis labiau naudojasi neteisėtomis ir kartais teisėtomis lažybomis ir susitarimais dėl varžybų baigties, ypač internetu, taip pat bankais šalyse, kuriose pinigų pervedimai nėra pakankamai stebimi, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir mokesčių slėpimui; kadangi susitarimai dėl varžybų baigties turėtų būti laikomi pelninga organizuoto nusikalstamumo forma; kadangi teisėtos lažybos, kaip verslo veiklos išraiška, turėtų būti remiama taikant subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

AY.

kadangi pinigų plovimas įgauna vis sudėtingesnes formas ir jį sunku atsekti; kadangi, norėdamos išplauti nešvarius pinigus, nusikalstamos organizacijos vis labiau naudojasi neteisėtomis ir kartais teisėtomis lažybomis ir susitarimais dėl varžybų baigties, ypač internetu, taip pat bankais šalyse, kuriose pinigų pervedimai nėra pakankamai stebimi, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir mokesčių slėpimui; kadangi susitarimai dėl varžybų baigties turėtų būti laikomi pelninga organizuoto nusikalstamumo forma; kadangi teisėtos lažybos, kaip verslo veiklos išraiška, turėtų būti remiama taikant subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| AZ. | kadangi įmonės apskaitos dokumentų klastojimas dažnai padeda sukurti neoficialų grynųjų pinigų srautą, kuriuo mažinamos apmokestinamosios pajamos ir kuris gali būti naudojamas korupcijos ar pinigų plovimo tikslais, taip darant neigiamą poveikį sąžiningai konkurencijai ir mažinant valstybės pajėgumus atlikti savo socialinę funkciją; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi įmonės apskaitos dokumentų klastojimas dažnai padeda sukurti neoficialų grynųjų pinigų srautą, kuriuo mažinamos apmokestinamosios pajamos ir kuris gali būti naudojamas korupcijos ar pinigų plovimo tikslais, taip darant neigiamą poveikį sąžiningai konkurencijai ir mažinant valstybės pajėgumus atlikti savo socialinę funkciją;

| BA. | kadangi manoma, jog taupymo laikotarpiu mokestinis sukčiavimas valstybėms narėms kainuoja 1 trilijoną eurų per metus; kadangi mokesčių vengimas ir slėpimas neapsiriboja juodąja rinka, bet aptinkamas realioje ekonomikoje, gerai žinomų korporacijų veikloje; |
| --- | --- |

BA.

kadangi manoma, jog taupymo laikotarpiu mokestinis sukčiavimas valstybėms narėms kainuoja 1 trilijoną eurų per metus; kadangi mokesčių vengimas ir slėpimas neapsiriboja juodąja rinka, bet aptinkamas realioje ekonomikoje, gerai žinomų korporacijų veikloje;

Bendro požiūrio Europos lygmeniu poreikis

| BB. | kadangi ES lygmeniu jau kai kas nuveikta siekiant sukurti suderintą reglamentavimo ir teisės sistemą organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo srityse; |
| --- | --- |

BB.

kadangi ES lygmeniu jau kai kas nuveikta siekiant sukurti suderintą reglamentavimo ir teisės sistemą organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo srityse;

| BC. | kadangi, ypač tarpvalstybinio nusikalstamumo atveju, dėl požiūrių į nusikalstamą veiką įvairovės valstybėse narėse ir materialinės bei baudžiamosios teisės skirtumų gali susidaryti baudžiamosios, civilinės ir mokesčių teisės sistemų spragų ir trūkumų visoje Europos Sąjungoje; kadangi mokesčių rojai, šalys, taikančios negriežtą bankų politiką ir atsiskyrusios šalys, kuriose nėra stiprios centrinės valdžios, tapo labai svarbios organizuotoms nusikalstamoms organizacijoms plaunant pinigus; |
| --- | --- |

BC.

kadangi, ypač tarpvalstybinio nusikalstamumo atveju, dėl požiūrių į nusikalstamą veiką įvairovės valstybėse narėse ir materialinės bei baudžiamosios teisės skirtumų gali susidaryti baudžiamosios, civilinės ir mokesčių teisės sistemų spragų ir trūkumų visoje Europos Sąjungoje; kadangi mokesčių rojai, šalys, taikančios negriežtą bankų politiką ir atsiskyrusios šalys, kuriose nėra stiprios centrinės valdžios, tapo labai svarbios organizuotoms nusikalstamoms organizacijoms plaunant pinigus;

| BD. | kadangi nusikalstamos grupės dažnai turi tarptautinio tinklo struktūrą, todėl norint kovoti su šia tarptautine struktūra reikalingas tarpvalstybinis atsakas, įskaitant veiksmingą ir visapusišką atitinkamų nacionalinių ir tarptautinių agentūrų bendravimą ir dalijimąsi informacija; |
| --- | --- |

BD.

kadangi nusikalstamos grupės dažnai turi tarptautinio tinklo struktūrą, todėl norint kovoti su šia tarptautine struktūra reikalingas tarpvalstybinis atsakas, įskaitant veiksmingą ir visapusišką atitinkamų nacionalinių ir tarptautinių agentūrų bendravimą ir dalijimąsi informacija;

| BE. | kadangi ES finansinių interesų ir euro apsauga turi būti prioritetas stebint vis labiau plintantį reiškinį, kai nusikalstamos organizacijos išeikvoja Europos lėšas, pasitelkdamos su finansavimu iš ES susijusį sukčiavimą ir į eurų padirbinėjimą; |
| --- | --- |

BE.

kadangi ES finansinių interesų ir euro apsauga turi būti prioritetas stebint vis labiau plintantį reiškinį, kai nusikalstamos organizacijos išeikvoja Europos lėšas, pasitelkdamos su finansavimu iš ES susijusį sukčiavimą ir į eurų padirbinėjimą;

| BF. | kadangi Europos lygmeniu parengtos programos „Hercule“, „Fiscalis“, „Muitinė“ ir „Pericles“ siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir kovoti su tarpvalstybine ir tarptautine nusikalstama ir neteisėta veikla; |
| --- | --- |

BF.

kadangi Europos lygmeniu parengtos programos „Hercule“, „Fiscalis“, „Muitinė“ ir „Pericles“ siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir kovoti su tarpvalstybine ir tarptautine nusikalstama ir neteisėta veikla;

| BG. | kadangi didžiausias euro zonos priešas – skirtingas valstybių narių produktyvumo padidėjimas; kadangi vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu dėl to atsiranda konkurencingumo skirtumų, kurių negalima įveikti devalvuojant pinigus ir dėl kurių priimamos politiškai netvarios griežto taupymo programos, skirtos vidaus devalvacijai; kadangi nuolatinė viešajame sektoriuje klestinti korupcija, kuri yra didžiausia kliūtis veiksmingumui, tiesioginėms užsienio investicijoms ir inovacijoms, trukdo pinigų sąjungai tinkamai veikti; |
| --- | --- |

BG.

kadangi didžiausias euro zonos priešas – skirtingas valstybių narių produktyvumo padidėjimas; kadangi vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu dėl to atsiranda konkurencingumo skirtumų, kurių negalima įveikti devalvuojant pinigus ir dėl kurių priimamos politiškai netvarios griežto taupymo programos, skirtos vidaus devalvacijai; kadangi nuolatinė viešajame sektoriuje klestinti korupcija, kuri yra didžiausia kliūtis veiksmingumui, tiesioginėms užsienio investicijoms ir inovacijoms, trukdo pinigų sąjungai tinkamai veikti;

| BH. | kadangi esama ne mažiau kaip 20 mln. smulkios korupcijos ES viešajame sektoriuje atvejų ir akivaizdu, kad šis reiškinys plinta ir tarp valstybių narių valstybės tarnautojų (taip pat ir tarp atitinkamų politikų), kurie yra atsakingi už ES lėšų valdymą ir kitus finansinius interesus; |
| --- | --- |

BH.

kadangi esama ne mažiau kaip 20 mln. smulkios korupcijos ES viešajame sektoriuje atvejų ir akivaizdu, kad šis reiškinys plinta ir tarp valstybių narių valstybės tarnautojų (taip pat ir tarp atitinkamų politikų), kurie yra atsakingi už ES lėšų valdymą ir kitus finansinius interesus;

| BI. | kadangi Europoje esama labai didelio mokesčių atotrūkio, apskaičiuota, kad kiekvienais metais ES netenka 1 tūkst. mlrd. EUR viešųjų pajamų dėl mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo, t. y. kiekvienam ES piliečiui tai kainuoja apie 2 000 EUR per metus; |
| --- | --- |

BI.

kadangi Europoje esama labai didelio mokesčių atotrūkio, apskaičiuota, kad kiekvienais metais ES netenka 1 tūkst. mlrd. EUR viešųjų pajamų dėl mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo, t. y. kiekvienam ES piliečiui tai kainuoja apie 2 000 EUR per metus;

| BJ. | kadangi, siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu, valstybių narių įstatymų leidėjai privalo turėti galimybę reaguoti greitai ir veiksmingai keičiantis nusikalstamumo struktūrai ir atsirandant naujų formų nusikalstamumui ir kadangi visos valstybės narės, ypač įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, turi pareigą kurti laisvės, saugumo ir teisingumo Sąjungą; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi, siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu, valstybių narių įstatymų leidėjai privalo turėti galimybę reaguoti greitai ir veiksmingai keičiantis nusikalstamumo struktūrai ir atsirandant naujų formų nusikalstamumui ir kadangi visos valstybės narės, ypač įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, turi pareigą kurti laisvės, saugumo ir teisingumo Sąjungą;

| BK. | kadangi Europos lygmens požiūris į kovą su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu turi būti grindžiamas geriausiais turimais grėsmės įvertinimais ir glaudžiu policijos ir teismų bendradarbiavimu, kuris vyktų ir su trečiosiomis šalimis, bendromis nusikalstamų veikų, įskaitant dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje ir pinigų plovime, apibrėžtimis, visų korupcijos formų inkriminavimu, valstybių narių teisės aktų dėl tam tikrų procedūrinių susitarimų, pvz., senaties taikymo, veiksmingų nusikalstamų grupuočių turto konfiskavimo ir gautų pajamų grąžinimo sistemų, vyriausybės, politikų, teisininkų, notarų, nekilnojamojo turto agentų, draudimo bendrovių ir kitų įmonių atsakomybės didinimo, teisėjų ir policijos pareigūnų mokymo, suderinimu, taip pat keitimusi geriausia patirtimi, susijusias su tinkamomis prevencijos priemonėmis; |
| --- | --- |

BK.

kadangi Europos lygmens požiūris į kovą su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu turi būti grindžiamas geriausiais turimais grėsmės įvertinimais ir glaudžiu policijos ir teismų bendradarbiavimu, kuris vyktų ir su trečiosiomis šalimis, bendromis nusikalstamų veikų, įskaitant dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje ir pinigų plovime, apibrėžtimis, visų korupcijos formų inkriminavimu, valstybių narių teisės aktų dėl tam tikrų procedūrinių susitarimų, pvz., senaties taikymo, veiksmingų nusikalstamų grupuočių turto konfiskavimo ir gautų pajamų grąžinimo sistemų, vyriausybės, politikų, teisininkų, notarų, nekilnojamojo turto agentų, draudimo bendrovių ir kitų įmonių atsakomybės didinimo, teisėjų ir policijos pareigūnų mokymo, suderinimu, taip pat keitimusi geriausia patirtimi, susijusias su tinkamomis prevencijos priemonėmis;

| BL. | kadangi tarpusavio pripažinimas laikomas pagrindiniu principu, kuriuo grindžiamas ES valstybių narių teisminis bendradarbiavimas civilinėse ir baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

BL.

kadangi tarpusavio pripažinimas laikomas pagrindiniu principu, kuriuo grindžiamas ES valstybių narių teisminis bendradarbiavimas civilinėse ir baudžiamosiose bylose;

| BM. | kadangi kova su prekyba žmonėmis yra vienas iš ES prioritetų, kuriuo remiantis nuo XX amžiaus paskutiniojo dešimtmečio išplėtota daug iniciatyvų, priemonių ir finansavimo programų bei teisinis pagrindas, ir kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5 straipsnyje konkrečiai draudžiama prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

BM.

kadangi kova su prekyba žmonėmis yra vienas iš ES prioritetų, kuriuo remiantis nuo XX amžiaus paskutiniojo dešimtmečio išplėtota daug iniciatyvų, priemonių ir finansavimo programų bei teisinis pagrindas, ir kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5 straipsnyje konkrečiai draudžiama prekyba žmonėmis;

| BN. | kadangi siekiant, kad valstybės narės bendradarbiautų kovodamos su nusikalstamumu ir skatindamos veikti teisingumo sistemas, ES teisminės institucijos turi vienos kitomis pasitikėti; kadangi pagal abipusio pasitikėjimo principą reikia kuo aukštesniu lygiu nustatyti būtiniausius apsaugos standartus; |
| --- | --- |

BN.

kadangi siekiant, kad valstybės narės bendradarbiautų kovodamos su nusikalstamumu ir skatindamos veikti teisingumo sistemas, ES teisminės institucijos turi vienos kitomis pasitikėti; kadangi pagal abipusio pasitikėjimo principą reikia kuo aukštesniu lygiu nustatyti būtiniausius apsaugos standartus;

| BO. | kadangi bėgant amžiams kito valstybių narių baudžiamoji teisė ir baudžiamojo persekiojimo sistemos; kadangi kiekviena valstybė narė turi savo ypatybes ir būdingus bruožus ir kadangi dėl šios priežasties pagrindinės baudžiamosios teisės sritys turi būti paliekamos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

BO.

kadangi bėgant amžiams kito valstybių narių baudžiamoji teisė ir baudžiamojo persekiojimo sistemos; kadangi kiekviena valstybė narė turi savo ypatybes ir būdingus bruožus ir kadangi dėl šios priežasties pagrindinės baudžiamosios teisės sritys turi būti paliekamos valstybėms narėms;

| BP. | atsižvelgdamas į esminį skirtumą tarp liudytojų ir informantų; atsižvelgdamas į valstybių narių ir Europos Sąjungos pareigą apsaugoti ir ginti tuos asmenis, kurie pasirinko kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir mafija, keldami grėsmę savo ir savo mylimųjų gyvybei; |
| --- | --- |

BP.

atsižvelgdamas į esminį skirtumą tarp liudytojų ir informantų; atsižvelgdamas į valstybių narių ir Europos Sąjungos pareigą apsaugoti ir ginti tuos asmenis, kurie pasirinko kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir mafija, keldami grėsmę savo ir savo mylimųjų gyvybei;

| BQ. | kadangi, nors viešųjų pirkimų procedūros yra griežtai prižiūrimos, jiems įvykus lėšų naudojimas yra visai neskaidrus ir valstybėse narėse interesų deklaracijos yra labai įvairios; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi, nors viešųjų pirkimų procedūros yra griežtai prižiūrimos, jiems įvykus lėšų naudojimas yra visai neskaidrus ir valstybėse narėse interesų deklaracijos yra labai įvairios;

Parama vienodai ir darniai teisės sistemai

| 1. | mano, kad būtina parengti tinkamą politinį atsaką siekiant kovoti su nusikalstamų organizacijų ir mafijos įsitvirtinimu ES lygmeniu laiku paruošiant išsamų veiksmų planą, kuriame būtų nustatytos teisinės ir neteisinės priemonės, kurių tikslas – išardyti tas organizacijas ir nustatyti bei susigrąžinti visų formų turtą, kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai su jomis susijęs; |
| --- | --- |

1.

mano, kad būtina parengti tinkamą politinį atsaką siekiant kovoti su nusikalstamų organizacijų ir mafijos įsitvirtinimu ES lygmeniu laiku paruošiant išsamų veiksmų planą, kuriame būtų nustatytos teisinės ir neteisinės priemonės, kurių tikslas – išardyti tas organizacijas ir nustatyti bei susigrąžinti visų formų turtą, kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai su jomis susijęs;

| 2. | yra įsitikinęs, kad siekiant įveikti organizuotą ir mafijos pobūdžio nusikalstamumą ir išnaikinti tokius reiškinius, kaip korupcija ir pinigų plovimas, kurie kartu varžo ES piliečių ir ateities kartų laisves, teises ir saugumą, reikia ne tik reaguoti į tokią nusikalstamą veiklą, bet ir dėti kuo daugiau pastangų siekiant jai užkirsti kelią; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad siekiant įveikti organizuotą ir mafijos pobūdžio nusikalstamumą ir išnaikinti tokius reiškinius, kaip korupcija ir pinigų plovimas, kurie kartu varžo ES piliečių ir ateities kartų laisves, teises ir saugumą, reikia ne tik reaguoti į tokią nusikalstamą veiklą, bet ir dėti kuo daugiau pastangų siekiant jai užkirsti kelią;

| 3. | ragina Komisiją pasiūlyti bendruosius teisės standartus bei valstybių narių integracijos ir bendradarbiavimo modelius; visų pirma, ragina Komisiją, remiantis vertinimo ataskaita dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu įgyvendinimo ir pažangiausiais valstybių narių teisės aktais, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame nustatyta bendra organizuoto nusikalstamumo apibrėžtis, kuri turėtų apimti, be kita ko, dalyvavimą mafijos tipo nusikalstamose organizacijose, pabrėžiant tokios nusikalstamos grupės orientuotos į verslą ir turi įbauginimo galios, bei atsižvelgiant į JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą 2 straipsnio a dalį; pabrėžia, kad pasiūlymuose dėl ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų turi būti laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo ir proporcingumo principų, taip pat 2012 m. gegužės 22 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę nustatytų pozicijų; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pasiūlyti bendruosius teisės standartus bei valstybių narių integracijos ir bendradarbiavimo modelius; visų pirma, ragina Komisiją, remiantis vertinimo ataskaita dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu įgyvendinimo ir pažangiausiais valstybių narių teisės aktais, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame nustatyta bendra organizuoto nusikalstamumo apibrėžtis, kuri turėtų apimti, be kita ko, dalyvavimą mafijos tipo nusikalstamose organizacijose, pabrėžiant tokios nusikalstamos grupės orientuotos į verslą ir turi įbauginimo galios, bei atsižvelgiant į JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą 2 straipsnio a dalį; pabrėžia, kad pasiūlymuose dėl ES materialinės baudžiamosios teisės nuostatų turi būti laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo ir proporcingumo principų, taip pat 2012 m. gegužės 22 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES požiūrio į baudžiamąją teisę nustatytų pozicijų;

| 4. | ragina Komisiją parengti bendrą korupcijos apibrėžtį siekiant sukurti nuoseklią pasaulinę kovos su korupcija politiką; rekomenduoja Komisijai savo ataskaitoje dėl valstybių narių priimtų kovos su korupcija priemonių, kuri bus paskelbta 2013 m., atsižvelgti į visų formų korupciją tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose, įskaitant nevyriausybines organizacijas, pabrėžiant geriausią nacionalinę patirtį kovojant su ja, ir nustatyti tikslų šio reiškinio išmatavimo būdą bei pasiūlyti patikimą bei išsamią korupcijos pažeidžiamų sričių valstybėse narėse apžvalgą ir konkrečias rekomendacijas; ragina Komisiją nuolat atsiskaityti Parlamentui ir Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją šalių narių konferencijai dėl veiksmų, kurių ėmėsi valstybės narės ir ES ir atitinkamai atnaujinti galiojančius Europos teisės aktus; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją parengti bendrą korupcijos apibrėžtį siekiant sukurti nuoseklią pasaulinę kovos su korupcija politiką; rekomenduoja Komisijai savo ataskaitoje dėl valstybių narių priimtų kovos su korupcija priemonių, kuri bus paskelbta 2013 m., atsižvelgti į visų formų korupciją tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose, įskaitant nevyriausybines organizacijas, pabrėžiant geriausią nacionalinę patirtį kovojant su ja, ir nustatyti tikslų šio reiškinio išmatavimo būdą bei pasiūlyti patikimą bei išsamią korupcijos pažeidžiamų sričių valstybėse narėse apžvalgą ir konkrečias rekomendacijas; ragina Komisiją nuolat atsiskaityti Parlamentui ir Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją šalių narių konferencijai dėl veiksmų, kurių ėmėsi valstybės narės ir ES ir atitinkamai atnaujinti galiojančius Europos teisės aktus;

| 5. | tvirtina, kad, siekiant sukurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu norminių teisės aktų sistemą, turi būti tinkamai atsižvelgta į pinigų plovimo prevencijos nuostatų ir pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą nuostatų sąveiką, kad pinigų plovimo problema būtų sprendžiama nesumažinant nustatytų duomenų apsaugos standartų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europolo naudojamą asmens duomenų apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

5.

tvirtina, kad, siekiant sukurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu norminių teisės aktų sistemą, turi būti tinkamai atsižvelgta į pinigų plovimo prevencijos nuostatų ir pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą nuostatų sąveiką, kad pinigų plovimo problema būtų sprendžiama nesumažinant nustatytų duomenų apsaugos standartų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europolo naudojamą asmens duomenų apsaugos sistemą;

| 6. | prašo Komisijos į savo pasiūlymą dėl baudžiamosios teisės derinimo pinigų plovimo srityje, kurį numatoma pateikti 2013 m., įtraukti bendrą paties savininko pinigų plovimo nusikaltimo apibrėžtį, remiantis valstybių narių geriausia patirtimi ir nustatyti, kad pirminiu nusikaltimu būtų laikoma sunki nusikalstama veika, galinti duoti pelno ją padariusiam asmeniui; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisijos į savo pasiūlymą dėl baudžiamosios teisės derinimo pinigų plovimo srityje, kurį numatoma pateikti 2013 m., įtraukti bendrą paties savininko pinigų plovimo nusikaltimo apibrėžtį, remiantis valstybių narių geriausia patirtimi ir nustatyti, kad pirminiu nusikaltimu būtų laikoma sunki nusikalstama veika, galinti duoti pelno ją padariusiam asmeniui;

| 7. | ragina Komisiją parengti pasiūlymą, kuris detaliau išdėstytų direktyvos dėl prekybos žmonėmis 18 straipsnį, skatinantį valstybes nares kriminalizuoti naudojimąsi paslaugomis (lytinėmis paslaugomis ir išnaudojimu darbe), kurias teikiantis asmuo yra bet kokios formos prekybos žmonėmis auka; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją parengti pasiūlymą, kuris detaliau išdėstytų direktyvos dėl prekybos žmonėmis 18 straipsnį, skatinantį valstybes nares kriminalizuoti naudojimąsi paslaugomis (lytinėmis paslaugomis ir išnaudojimu darbe), kurias teikiantis asmuo yra bet kokios formos prekybos žmonėmis auka;

| 8. | mano, kad prekybos žmonėmis aukų patiriamos sąlygos ir sunkios pasekmės nepriimtinos ir yra baudžiamasis žmogaus teisių pažeidimas; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti įtikinamas ir ilgalaikes visuomenės informavimo kampanijas ir numatyti aiškius planuojamus mažinimo tikslus bei užtikrinti, kad prekybos žmonėmis reiškinys taptų socialiai nepriimtinu; šios kampanijos turėtų kiekvienais metais būti vertinamos Europos kovos su prekyba žmonėmis dieną, kuri minima lapkričio 18 d., ir praėjus penkeriems metams, laikotarpiu nuo dabar iki Europos kovos su prekyba žmonėmis metų; |
| --- | --- |

8.

mano, kad prekybos žmonėmis aukų patiriamos sąlygos ir sunkios pasekmės nepriimtinos ir yra baudžiamasis žmogaus teisių pažeidimas; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti įtikinamas ir ilgalaikes visuomenės informavimo kampanijas ir numatyti aiškius planuojamus mažinimo tikslus bei užtikrinti, kad prekybos žmonėmis reiškinys taptų socialiai nepriimtinu; šios kampanijos turėtų kiekvienais metais būti vertinamos Europos kovos su prekyba žmonėmis dieną, kuri minima lapkričio 18 d., ir praėjus penkeriems metams, laikotarpiu nuo dabar iki Europos kovos su prekyba žmonėmis metų;

| 9. | rekomenduoja valstybėms narėms bendradarbiaujant su Komisija ir Europos Parlamentu ir remiant Europolui, Eurojustui ir Pagrindinių teisių agentūrai parengti ES lygmens kuo vienodesnius ir nuoseklesnius rodiklius, kad būtų galima įvertinti bent ES vykdomo organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo paplitimą, išlaidas ir socialinę žalą; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja valstybėms narėms bendradarbiaujant su Komisija ir Europos Parlamentu ir remiant Europolui, Eurojustui ir Pagrindinių teisių agentūrai parengti ES lygmens kuo vienodesnius ir nuoseklesnius rodiklius, kad būtų galima įvertinti bent ES vykdomo organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo paplitimą, išlaidas ir socialinę žalą;

| 10. | ragina Komisiją ir Tarybą apsvarstyti galimybę sudaryti ES nusikalstamų organizacijų sąrašą remiantis ES organizacijų, kurios laikomos teroristinėmis organizacijomis, sąrašo pavyzdžiu; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir Tarybą apsvarstyti galimybę sudaryti ES nusikalstamų organizacijų sąrašą remiantis ES organizacijų, kurios laikomos teroristinėmis organizacijomis, sąrašo pavyzdžiu;

| 11. | rekomenduoja įsteigti Europos tinklą, kuris apjungtų įvairius universitetus, kuriuose nagrinėjamas organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir pinigų plovimas, taip skatinant universitetų mokslinius tyrimus šiose srityse; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja įsteigti Europos tinklą, kuris apjungtų įvairius universitetus, kuriuose nagrinėjamas organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir pinigų plovimas, taip skatinant universitetų mokslinius tyrimus šiose srityse;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia, jog būtų visiškai įgyvendintos esamos tarpusavio pripažinimo priemonės ir būtų priimtas Europos Sąjungos teisės aktas, kuriuo būtų užtikrintas baudžiamųjų nuosprendžių ir konfiskavimo orderių įvykdomumas kitos, nei jie buvo išduoti, valstybės narės teritorijoje; mano, kad reikėtų pagerinti valstybių narių tarpusavio teisinės pagalbos teikimą ir tarpusavio įrodymų leistinumą; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia, jog būtų visiškai įgyvendintos esamos tarpusavio pripažinimo priemonės ir būtų priimtas Europos Sąjungos teisės aktas, kuriuo būtų užtikrintas baudžiamųjų nuosprendžių ir konfiskavimo orderių įvykdomumas kitos, nei jie buvo išduoti, valstybės narės teritorijoje; mano, kad reikėtų pagerinti valstybių narių tarpusavio teisinės pagalbos teikimą ir tarpusavio įrodymų leistinumą;

| 13. | mano, kad kovos su prekyba žmonėmis ir prievartinio darbo veiksmai turi būti sutelkti į pagrindines šių reiškinių priežastis, pavyzdžiui, nelygybę pasaulyje; todėl ragina valstybes nares vykdyti savo paramos vystymuisi ir TVT įsipareigojimus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad kovos su prekyba žmonėmis ir prievartinio darbo veiksmai turi būti sutelkti į pagrindines šių reiškinių priežastis, pavyzdžiui, nelygybę pasaulyje; todėl ragina valstybes nares vykdyti savo paramos vystymuisi ir TVT įsipareigojimus;

| 14. | ragina Komisiją ir EIVT sutvirtinti priemonių ir programų, įskaitant dvišalius susitarimus kovoti su prekyba žmonėmis taikant prevencinius veiksmus kilmės ir tranzito šalyse ir ypatingą dėmesį atkreipiant į nelydimus nepilnamečius ir vaikus, išorės aspektą; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir EIVT sutvirtinti priemonių ir programų, įskaitant dvišalius susitarimus kovoti su prekyba žmonėmis taikant prevencinius veiksmus kilmės ir tranzito šalyse ir ypatingą dėmesį atkreipiant į nelydimus nepilnamečius ir vaikus, išorės aspektą;

| 15. | ragina Komisiją parengti patikimą stebėsenos sistemą visoje ES, kurią taikant būtų galima veiksmingiau stebėti neteisėtų prekeivių ir prekybos žmonėmis aukų kelius; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją parengti patikimą stebėsenos sistemą visoje ES, kurią taikant būtų galima veiksmingiau stebėti neteisėtų prekeivių ir prekybos žmonėmis aukų kelius;

| 16. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis kovoje su prekyba žmonėmis, nedelsiant parengti palyginamą ir patikimą visos ES duomenų rinkimo sistemą, pagrįstą bendrais ir svariais rodikliais; siekiant padidinti šios duomenų sistemos matomumą ir būtinumą, būtų galima jau veikiančioje ES kovos su prekyba žmonėmis interneto svetainėje įdiegti ES kovos su prekyba žmonėmis stebėsenos centrą, įpareigoti visas ES institucijas ir septynias susijusias agentūras suvesti jų turimus duomenis ir pasiūlyti NVO ir kitoms institucijoms padaryti tą patį; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis kovoje su prekyba žmonėmis, nedelsiant parengti palyginamą ir patikimą visos ES duomenų rinkimo sistemą, pagrįstą bendrais ir svariais rodikliais; siekiant padidinti šios duomenų sistemos matomumą ir būtinumą, būtų galima jau veikiančioje ES kovos su prekyba žmonėmis interneto svetainėje įdiegti ES kovos su prekyba žmonėmis stebėsenos centrą, įpareigoti visas ES institucijas ir septynias susijusias agentūras suvesti jų turimus duomenis ir pasiūlyti NVO ir kitoms institucijoms padaryti tą patį;

| 17. | ragina Komisiją įgyvendinti rekomendacijas, numatytas Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijoje 2012–2016 m.; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją įgyvendinti rekomendacijas, numatytas Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijoje 2012–2016 m.;

| 18. | ragina Komisiją įvykdyti sąlygas, reikalingas siekiant įdiegti Europos pagalbos liniją prekybos žmonėmis aukoms, padėti skleisti informaciją apie jų teises; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją įvykdyti sąlygas, reikalingas siekiant įdiegti Europos pagalbos liniją prekybos žmonėmis aukoms, padėti skleisti informaciją apie jų teises;

| 19. | ragina Komisiją skirti daugiau išteklių kovai su socialinių tinklų ir elektroninių nusikaltimų naudojimu prekybai žmonėmis; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją skirti daugiau išteklių kovai su socialinių tinklų ir elektroninių nusikaltimų naudojimu prekybai žmonėmis;

| 20. | ragina Komisiją padidinti tarpvalstybinį teismų ir policijos bendradarbiavimą tarp ES valstybių narių ir ES agentūrų, nes nusikaltimas prekyba žmonėmis vykdomas ne vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją padidinti tarpvalstybinį teismų ir policijos bendradarbiavimą tarp ES valstybių narių ir ES agentūrų, nes nusikaltimas prekyba žmonėmis vykdomas ne vienoje valstybėje narėje;

| 21. | ragina sugriežtinti sankcijas bankams ir finansinėms institucijoms, kurios bendrininkavo gaunant ir (arba) plaunant pajamas iš organizuotos nusikalstamos veiklos; |
| --- | --- |

21.

ragina sugriežtinti sankcijas bankams ir finansinėms institucijoms, kurios bendrininkavo gaunant ir (arba) plaunant pajamas iš organizuotos nusikalstamos veiklos;

Kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir jų prevencija konfiskuojant juos vykdant gautas pajamas ir turtą

| 22. | konfiskavimo požiūriu ragina valstybes nares, remiantis pažangiausiais nacionaliniais teisės aktais, apsvarstyti galimybę įgyvendinti civilinės teisės turto konfiskavimo modelius tais atvejais, kai, įvertinus tikimybę ir jei leidžia teismas, galima nustatyti, kad tas turtas yra gautas iš nusikalstamos veikos arba jį ketinama naudoti būsimai nusikalstamai veikai; mano, kad galėtų būti leidžiama numatyti prevencinius turto konfiskavimo modelius gavus teismo sprendimą, laikantis konstitucinių nacionalinių garantijų ir nepažeidžiant teisės į nuosavybę ir teisės į gynybą; taip pat ragina valstybes nares skatinti naudoti nusikalstamu būdu įgytą turtą socialiniais tikslais; siūlo imtis veiksmų ir panaudoti lėšas priemonėms, kuriomis siekiama išsaugoti konfiskuoto turto vientisumą, finansuoti; |
| --- | --- |

22.

konfiskavimo požiūriu ragina valstybes nares, remiantis pažangiausiais nacionaliniais teisės aktais, apsvarstyti galimybę įgyvendinti civilinės teisės turto konfiskavimo modelius tais atvejais, kai, įvertinus tikimybę ir jei leidžia teismas, galima nustatyti, kad tas turtas yra gautas iš nusikalstamos veikos arba jį ketinama naudoti būsimai nusikalstamai veikai; mano, kad galėtų būti leidžiama numatyti prevencinius turto konfiskavimo modelius gavus teismo sprendimą, laikantis konstitucinių nacionalinių garantijų ir nepažeidžiant teisės į nuosavybę ir teisės į gynybą; taip pat ragina valstybes nares skatinti naudoti nusikalstamu būdu įgytą turtą socialiniais tikslais; siūlo imtis veiksmų ir panaudoti lėšas priemonėms, kuriomis siekiama išsaugoti konfiskuoto turto vientisumą, finansuoti;

| 23. | rekomenduoja nustatyti, kad ekonominiam veiklos vykdytojui bent penkerius metus turėtų būti neleidžiama dalyvauti vykdant bet kokią viešąją sutartį visoje ES, jei jam buvo priimtas galutinis apkaltinamasis nuosprendis už dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje, pinigų plovimą arba teroristų finansavimą, dalyvavimą veikloje, kuria išnaudojamos prekybos žmonėmis aukos ar vaikų darbas, korupciją ar kitą sunkią nusikalstamą veiką viešajam interesui, kai dėl tokios nusikalstamos veikos prarandamos pajamos iš mokesčių ar padaroma socialinė žala ar kitus ypač sunkius nusikaltimus su tarpvalstybiniu aspektu, kaip nurodyta SESV 83 straipsnio 1 dalyje („europinius nusikaltimus“), ir kad ši nuostata turėtų būti taikoma net jei ekonominės veiklos vykdytojų pašalinimo iš viešųjų pirkimų sutarčių priežastis išaiškėtų jau vykstant sutarties sudarymo procesui; mano, kad viešųjų pirkimų procedūros turi būti grindžiamos teisėtumo principu ir kad, atsižvelgiant į tai, reikėtų apibrėžti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus, kad būtų užtikrintas skaidrumas (taip pat naudojant elektroninių viešųjų pirkimų sistemas) ir užkirstas kelias sukčiavimui, korupcijai ir kitiems rimtiems pažeidimams; ragina Komisijos tarnybas parengti struktūrą arba bendradarbiavimo sistemas, kad būtų užtikrintas holistinis kovos su korupcijos nusikaltimais, susijusiais su viešaisiais pirkimais, požiūris; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja nustatyti, kad ekonominiam veiklos vykdytojui bent penkerius metus turėtų būti neleidžiama dalyvauti vykdant bet kokią viešąją sutartį visoje ES, jei jam buvo priimtas galutinis apkaltinamasis nuosprendis už dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje, pinigų plovimą arba teroristų finansavimą, dalyvavimą veikloje, kuria išnaudojamos prekybos žmonėmis aukos ar vaikų darbas, korupciją ar kitą sunkią nusikalstamą veiką viešajam interesui, kai dėl tokios nusikalstamos veikos prarandamos pajamos iš mokesčių ar padaroma socialinė žala ar kitus ypač sunkius nusikaltimus su tarpvalstybiniu aspektu, kaip nurodyta SESV 83 straipsnio 1 dalyje („europinius nusikaltimus“), ir kad ši nuostata turėtų būti taikoma net jei ekonominės veiklos vykdytojų pašalinimo iš viešųjų pirkimų sutarčių priežastis išaiškėtų jau vykstant sutarties sudarymo procesui; mano, kad viešųjų pirkimų procedūros turi būti grindžiamos teisėtumo principu ir kad, atsižvelgiant į tai, reikėtų apibrėžti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus, kad būtų užtikrintas skaidrumas (taip pat naudojant elektroninių viešųjų pirkimų sistemas) ir užkirstas kelias sukčiavimui, korupcijai ir kitiems rimtiems pažeidimams; ragina Komisijos tarnybas parengti struktūrą arba bendradarbiavimo sistemas, kad būtų užtikrintas holistinis kovos su korupcijos nusikaltimais, susijusiais su viešaisiais pirkimais, požiūris;

| 24. | atkreipia dėmesį į teisėtos ir neteisėtos verslo veiklos sąsajas, nes kai kuriais atvejais teisėti interesai teikia lėšas neteisėtai veiklai; pabrėžia, teisėtų interesų sąsajų stebėsena gali padėti nustatyti iš nusikalstamos veiklos įgytą turtą; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į teisėtos ir neteisėtos verslo veiklos sąsajas, nes kai kuriais atvejais teisėti interesai teikia lėšas neteisėtai veiklai; pabrėžia, teisėtų interesų sąsajų stebėsena gali padėti nustatyti iš nusikalstamos veiklos įgytą turtą;

| 25. | mano, kad siekiant kovoti su narkotikų prekyba, taip pat kita nusikalstama veika, kuri yra organizuoto nusikalstamumo išraiška, teismo ir policijos institucijų veikla turėtų būti papildoma ne tik bendradarbiavimu su Eurojustu ir Europolu, bet ir bendradarbiavimo susitarimais su valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių transporto ir logistikos sektorių įmonėmis, chemijos pramone, interneto paslaugų teikėjais, bankais ir finansinių paslaugų teikėjais, nepažeidžiant jų konfidencialumo pareigos; pabrėžia, kad svarbu kovoti su narkotikų tiekimu taikant griežtą narkotikų pirmtakų (prekursorių) kontrolę, ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 273/2004, kuriame nustatyti būdai, kaip geriau užkirsti kelią neteisėtam ES vidaus prekyboje naudojamo acetanhidrido panaudojimui, pvz., sugriežtinant šio produkto registravimo reikalavimus; |
| --- | --- |

25.

mano, kad siekiant kovoti su narkotikų prekyba, taip pat kita nusikalstama veika, kuri yra organizuoto nusikalstamumo išraiška, teismo ir policijos institucijų veikla turėtų būti papildoma ne tik bendradarbiavimu su Eurojustu ir Europolu, bet ir bendradarbiavimo susitarimais su valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių transporto ir logistikos sektorių įmonėmis, chemijos pramone, interneto paslaugų teikėjais, bankais ir finansinių paslaugų teikėjais, nepažeidžiant jų konfidencialumo pareigos; pabrėžia, kad svarbu kovoti su narkotikų tiekimu taikant griežtą narkotikų pirmtakų (prekursorių) kontrolę, ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymą iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 273/2004, kuriame nustatyti būdai, kaip geriau užkirsti kelią neteisėtam ES vidaus prekyboje naudojamo acetanhidrido panaudojimui, pvz., sugriežtinant šio produkto registravimo reikalavimus;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl įvairiose nacionalinėse teisinėse sistemose taikomų tyrimo priemonių neveiksmingumo, nes jose tinkamai neatsižvelgiama į tinkamos ir specialios tyrimo priemonių sistemos, skirtos kovai su nusikalstamomis ir mafijos organizacijomis, poreikį; pakartoja savo prašymą Komisijai, jau išreikštą savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliucijoje, parengti specialių tyrimo būdų, šiuo metu naudojamų įvairiose valstybėse narėse, lyginamąją analizę, kurios pagrindu būtų galima imtis veiksmų ES lygiu siekiant atsakingom institucijoms suteikti reikiamas tyrimo priemones, pagrįstas turima gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl įvairiose nacionalinėse teisinėse sistemose taikomų tyrimo priemonių neveiksmingumo, nes jose tinkamai neatsižvelgiama į tinkamos ir specialios tyrimo priemonių sistemos, skirtos kovai su nusikalstamomis ir mafijos organizacijomis, poreikį; pakartoja savo prašymą Komisijai, jau išreikštą savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliucijoje, parengti specialių tyrimo būdų, šiuo metu naudojamų įvairiose valstybėse narėse, lyginamąją analizę, kurios pagrindu būtų galima imtis veiksmų ES lygiu siekiant atsakingom institucijoms suteikti reikiamas tyrimo priemones, pagrįstas turima gerąja patirtimi;

| 27. | ragina Komisiją, valstybes nares ir įmones imtis praktiškų priemonių produktų atsekamumui pagerinti (pvz., žemės ūkio maisto produktų kilmės šalies žymėjimas, Nuolatinės tarptautinės komisijos ženklai ant šaunamųjų ginklų ar skaitmeniniai mokesčių mokėtojų kodai ant cigarečių, alkoholinių gėrimų ir receptinių vaistų) siekiant apsaugoti vartotojų sveikatą, padidinti piliečių saugumą, neleisti vykdyti kontrabandos ir veiksmingiau kovoti su neteisėta prekyba; apgailestauja, kad valstybės narės nenorėjo užtikrinti atsekamumo atnaujindamos Sąjungos muitų kodeksą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją, valstybes nares ir įmones imtis praktiškų priemonių produktų atsekamumui pagerinti (pvz., žemės ūkio maisto produktų kilmės šalies žymėjimas, Nuolatinės tarptautinės komisijos ženklai ant šaunamųjų ginklų ar skaitmeniniai mokesčių mokėtojų kodai ant cigarečių, alkoholinių gėrimų ir receptinių vaistų) siekiant apsaugoti vartotojų sveikatą, padidinti piliečių saugumą, neleisti vykdyti kontrabandos ir veiksmingiau kovoti su neteisėta prekyba; apgailestauja, kad valstybės narės nenorėjo užtikrinti atsekamumo atnaujindamos Sąjungos muitų kodeksą;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą jūrų srityje siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir narkotikų, neteisėtų ir padirbtų gaminių srautais per ES vidaus ir išorės jūrų sienas; pripažįsta, kad sienų valdymas taip pat susijęs su migracijos aspektu, susijusiu su pagrindinėmis migrantų teisėmis, įskaitant prireikus teisę į prieglobstį, prekybos žmonėmis ar priverstinio darbo aukų, ypač nepilnamečių, apsaugą ir pagalbą joms; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą jūrų srityje siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir narkotikų, neteisėtų ir padirbtų gaminių srautais per ES vidaus ir išorės jūrų sienas; pripažįsta, kad sienų valdymas taip pat susijęs su migracijos aspektu, susijusiu su pagrindinėmis migrantų teisėmis, įskaitant prireikus teisę į prieglobstį, prekybos žmonėmis ar priverstinio darbo aukų, ypač nepilnamečių, apsaugą ir pagalbą joms;

| 29. | mano, kad ilgiau nedelsiant reikia parengti veiksmų planą, kuriuo siekiama sukurti europinio masto baudžiamojo teisingumo teisėkūros sistemą ir nustatyti kovos su elektroniniais nusikaltimais priemones, siekiant užtikrinti didesnį tarptautinį bendradarbiavimą ir paramą Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrui (EC3), kad būtų užtikrinta aukšto lygio piliečių, ypač pažeidžiamų asmenų, įmonių ir valdžios institucijų apsauga nepažeidžiant teisės į informaciją ir duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad ilgiau nedelsiant reikia parengti veiksmų planą, kuriuo siekiama sukurti europinio masto baudžiamojo teisingumo teisėkūros sistemą ir nustatyti kovos su elektroniniais nusikaltimais priemones, siekiant užtikrinti didesnį tarptautinį bendradarbiavimą ir paramą Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrui (EC3), kad būtų užtikrinta aukšto lygio piliečių, ypač pažeidžiamų asmenų, įmonių ir valdžios institucijų apsauga nepažeidžiant teisės į informaciją ir duomenų apsaugą;

| 30. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į teismo institucijų ir policijos paminėtas organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo sąsają, kai iš pajamų, gautų vykdant neteisėtą prekybą, finansuojama neteisėta teroristinių grupuočių veikla tarptautiniu lygmeniu; ragina atsakingas institucijas sugriežtinti priemones, kuriomis kovojama su šia veikla; |
| --- | --- |

30.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į teismo institucijų ir policijos paminėtas organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo sąsają, kai iš pajamų, gautų vykdant neteisėtą prekybą, finansuojama neteisėta teroristinių grupuočių veikla tarptautiniu lygmeniu; ragina atsakingas institucijas sugriežtinti priemones, kuriomis kovojama su šia veikla;

| 31. | kadangi organizuotas nusikalstamumas vis dažniau naudojasi elektronine erdve ir neteisėtomis priemonėmis, ragina valstybes nares nedelsiant patvirtinti nacionalines elektroninio saugumo strategijas; |
| --- | --- |

31.

kadangi organizuotas nusikalstamumas vis dažniau naudojasi elektronine erdve ir neteisėtomis priemonėmis, ragina valstybes nares nedelsiant patvirtinti nacionalines elektroninio saugumo strategijas;

| 32. | ragina Komisiją parengti ES prekybos žmonėmis aukų apsaugos ir pagalbos joms chartiją, kad visi dabartiniai rodikliai, priemonės, programos ir ištekliai būtų renkami darniau, veiksmingiau ir taip, kaip būtų naudingiau visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems siekiant sustiprinti aukų apsaugą; ragina Komisiją įsteigti pagalbos liniją prekybos žmonėmis aukoms; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją parengti ES prekybos žmonėmis aukų apsaugos ir pagalbos joms chartiją, kad visi dabartiniai rodikliai, priemonės, programos ir ištekliai būtų renkami darniau, veiksmingiau ir taip, kaip būtų naudingiau visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems siekiant sustiprinti aukų apsaugą; ragina Komisiją įsteigti pagalbos liniją prekybos žmonėmis aukoms;

| 33. | primena Komisijai, kad ypatingą dėmesį reikia skirti vaikams, prekybos žmonėmis aukoms, taip pat pagerinti nelydimų nepilnamečių ar vaikų, kuriais buvo prekiaujama, apsaugą jų pačių šeimose (reikia atsižvelgti į atvejus, kai siūloma grįžti į kilmės šalį, nustatomi globėjai ir t. t.); primygtinai pabrėžia, kad reikia atsižvelgti ne tik į lyčiai būdingas savybes, bet ir į sveikatos problemų ir negalios vaidmenį; |
| --- | --- |

33.

primena Komisijai, kad ypatingą dėmesį reikia skirti vaikams, prekybos žmonėmis aukoms, taip pat pagerinti nelydimų nepilnamečių ar vaikų, kuriais buvo prekiaujama, apsaugą jų pačių šeimose (reikia atsižvelgti į atvejus, kai siūloma grįžti į kilmės šalį, nustatomi globėjai ir t. t.); primygtinai pabrėžia, kad reikia atsižvelgti ne tik į lyčiai būdingas savybes, bet ir į sveikatos problemų ir negalios vaidmenį;

| 34. | ragina Komisiją skirti daugiau išteklių specializuotoms NVO, žiniasklaidai ir moksliniams tyrimams, kad būtų teikiama daugiau paramos ir pagalbos aukoms, kad jos būtų saugomos ir kad jų liudijimas teisme nebūtų toks reikalingas; taip pat ragina Komisiją sustiprinti matomumo, informuotumo ir aukų poreikių aspektus, kad būtų galima sumažinti prekybos žmonėmis aukų paklausą ir jų išnaudojimą bei skatinti visišką netoleranciją lytiniam išnaudojimui ir priverstiniam darbui; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją skirti daugiau išteklių specializuotoms NVO, žiniasklaidai ir moksliniams tyrimams, kad būtų teikiama daugiau paramos ir pagalbos aukoms, kad jos būtų saugomos ir kad jų liudijimas teisme nebūtų toks reikalingas; taip pat ragina Komisiją sustiprinti matomumo, informuotumo ir aukų poreikių aspektus, kad būtų galima sumažinti prekybos žmonėmis aukų paklausą ir jų išnaudojimą bei skatinti visišką netoleranciją lytiniam išnaudojimui ir priverstiniam darbui;

| 35. | ragina Komisiją parengti efektyvesnių ir aktyviau vykdomų finansinių tyrimų sistemą, kuri atliktų svarbų vaidmenį siekiant sumažinti spaudimą prekybos žmonėmis aukoms, kurios yra pagrindiniai liudytojai nagrinėjant prekiautojų žmonėmis bylas; taip pat ragina Komisiją ES agentūroms, kovojančioms su prekyba žmonėmis, numatyti geresnius specializuotus mokymus ir skirti pakankamai išteklių, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą be sienų; primena Komisijai, kad šiems veiksmams reikia holistinio požiūrio, kurį taikant būtų skatinama bendradarbiauti daugelyje sričių vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, valstybės narės būtų skatinamos sukurti, be kita ko, specialius nacionalinės policijos žvalgybos skyrius, taip pat būtų stiprinamas administravimo ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją parengti efektyvesnių ir aktyviau vykdomų finansinių tyrimų sistemą, kuri atliktų svarbų vaidmenį siekiant sumažinti spaudimą prekybos žmonėmis aukoms, kurios yra pagrindiniai liudytojai nagrinėjant prekiautojų žmonėmis bylas; taip pat ragina Komisiją ES agentūroms, kovojančioms su prekyba žmonėmis, numatyti geresnius specializuotus mokymus ir skirti pakankamai išteklių, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą be sienų; primena Komisijai, kad šiems veiksmams reikia holistinio požiūrio, kurį taikant būtų skatinama bendradarbiauti daugelyje sričių vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, valstybės narės būtų skatinamos sukurti, be kita ko, specialius nacionalinės policijos žvalgybos skyrius, taip pat būtų stiprinamas administravimo ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas;

Teismų ir policijos bendradarbiavimo Europos Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis stiprinimas

| 36. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti valstybių narių teismų ir teisėsaugos institucijų, Europolo, Eurojusto, OLAF bei Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (angl. ENISA) tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su atitinkamomis ES nepriklausančių šalių ir ypač ES kaimyninių šalių institucijomis ir didinti skaidrumą siekiant patobulinti įrodymų rinkimo sistemas ir užtikrinti veiksmingą duomenų ir informacijos, kuri naudinga tiriant teisės pažeidimus, įskaitant nusikaltimus ES finansiniams interesams, tvarkymą bei keitimąsi šiais duomenimis ir informacija, visapusiškai paisant subsidiarumo ir proporcingumo principų ar pagrindinių teisių Sąjungoje; atsižvelgdamas į tai, ragina kompetentingas valstybių narių valdžios institucijas įgyvendinti pritaikytas teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose priemones, kurios yra labai svarbios užtikrinant veiksmingą kovą su tarpvalstybiniu ir organizuotu nusikalstamumu; ragina Komisiją parengti dar artimesnio teismų ir policijos bendradarbiavimo gaires ir sukurti baudžiamojo tyrimo organą, kuris turėtų kompetenciją tirti pažeidimus ir nusikaltimus ES; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti valstybių narių teismų ir teisėsaugos institucijų, Europolo, Eurojusto, OLAF bei Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (angl. ENISA) tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su atitinkamomis ES nepriklausančių šalių ir ypač ES kaimyninių šalių institucijomis ir didinti skaidrumą siekiant patobulinti įrodymų rinkimo sistemas ir užtikrinti veiksmingą duomenų ir informacijos, kuri naudinga tiriant teisės pažeidimus, įskaitant nusikaltimus ES finansiniams interesams, tvarkymą bei keitimąsi šiais duomenimis ir informacija, visapusiškai paisant subsidiarumo ir proporcingumo principų ar pagrindinių teisių Sąjungoje; atsižvelgdamas į tai, ragina kompetentingas valstybių narių valdžios institucijas įgyvendinti pritaikytas teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose priemones, kurios yra labai svarbios užtikrinant veiksmingą kovą su tarpvalstybiniu ir organizuotu nusikalstamumu; ragina Komisiją parengti dar artimesnio teismų ir policijos bendradarbiavimo gaires ir sukurti baudžiamojo tyrimo organą, kuris turėtų kompetenciją tirti pažeidimus ir nusikaltimus ES;

| 37. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę savo prekybos ir asociacijos susitarimuose su trečiosiomis šalimis numatyti konkrečias bendradarbiavimo nuostatas, skirtas kovai su neteisėta prekyba, organizuotu nusikalstamumu ir pinigų plovimu; pastebi, kad nepakanka tarptautinio bendradarbiavimo, visų pirma su trečiosiomis tranzito bei kilmės šalimis; pripažįsta, kad reikia imtis ryžtingų diplomatinių veiksmų ir paraginti šias šalis sudaryti bendradarbiavimo susitarimus ar tinkamai laikytis jau pasirašytų susitarimų; pabrėžia teismo pavedimų vykdymo sistemos svarbą; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę savo prekybos ir asociacijos susitarimuose su trečiosiomis šalimis numatyti konkrečias bendradarbiavimo nuostatas, skirtas kovai su neteisėta prekyba, organizuotu nusikalstamumu ir pinigų plovimu; pastebi, kad nepakanka tarptautinio bendradarbiavimo, visų pirma su trečiosiomis tranzito bei kilmės šalimis; pripažįsta, kad reikia imtis ryžtingų diplomatinių veiksmų ir paraginti šias šalis sudaryti bendradarbiavimo susitarimus ar tinkamai laikytis jau pasirašytų susitarimų; pabrėžia teismo pavedimų vykdymo sistemos svarbą;

| 38. | pabrėžia, kad veikiantis Kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklas turėtų būti sustiprintas ir jam turėtų talkinti Europolas, Eurojustas ir CEPOL; pabrėžia, kad juose reikėtų ne tik keistis informacija, bet šie kontaktiniai punktai taip pat turėtų būti naudojami dvišaliam bendradarbiavimui konkrečiais užsienio valstybės tarnautojų papirkinėjimo atvejais gerinti; rekomenduoja, kad šie kontaktiniai punktai spręstų problemas, susijusias su prioritetų nustatymo, išteklių ir patirties skirtumais, ir informuotų apie bet kokias su jais susijusias problemas; pabrėžia, kad tinkas turėtų skatinti koordinuotus veiksmus, jeigu konkrečią papirkinėjimo veiką padarė patronuojamoji bendrovė vienoje valstybėje narėje, kai jos patronuojančioji bendrovė įsteigta – kitoje; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad veikiantis Kovos su korupcija kontaktinių punktų tinklas turėtų būti sustiprintas ir jam turėtų talkinti Europolas, Eurojustas ir CEPOL; pabrėžia, kad juose reikėtų ne tik keistis informacija, bet šie kontaktiniai punktai taip pat turėtų būti naudojami dvišaliam bendradarbiavimui konkrečiais užsienio valstybės tarnautojų papirkinėjimo atvejais gerinti; rekomenduoja, kad šie kontaktiniai punktai spręstų problemas, susijusias su prioritetų nustatymo, išteklių ir patirties skirtumais, ir informuotų apie bet kokias su jais susijusias problemas; pabrėžia, kad tinkas turėtų skatinti koordinuotus veiksmus, jeigu konkrečią papirkinėjimo veiką padarė patronuojamoji bendrovė vienoje valstybėje narėje, kai jos patronuojančioji bendrovė įsteigta – kitoje;

| 39. | ragina valstybes nares sklandžiai ir visiškai įgyvendinti galiojančius ES teisės aktus ir taip sudaryti Sąjungai galimybes imtis suderintų kovos su nusikalstamumu veiksmų; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares sklandžiai ir visiškai įgyvendinti galiojančius ES teisės aktus ir taip sudaryti Sąjungai galimybes imtis suderintų kovos su nusikalstamumu veiksmų;

| 40. | ragina visas valstybes nares įsipareigoti visapusiškai naudotis Europolu ir Eurojustu, kurių veikla ir jos rezultatai nepaisant tebevykdomų reformų ir patobulinimų, kuriuos dar reikia padaryti, labai priklauso nuo dalyvavimo lygio, pasitikėjimo ir bendradarbiavimo su nacionalinėmis tyrimo ir teisminėmis institucijomis; |
| --- | --- |

40.

ragina visas valstybes nares įsipareigoti visapusiškai naudotis Europolu ir Eurojustu, kurių veikla ir jos rezultatai nepaisant tebevykdomų reformų ir patobulinimų, kuriuos dar reikia padaryti, labai priklauso nuo dalyvavimo lygio, pasitikėjimo ir bendradarbiavimo su nacionalinėmis tyrimo ir teisminėmis institucijomis;

| 41. | pabrėžia, kad norint kovoti su organizuotu nusikalstamumu, labai svarbu kovoje su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu Europos lygiu laikytis piliečių iniciatyvų požiūrio, įskaitant policijos pareigūnų ir vadovų mokymus ir dalyvavimą, ypač susijusį su informavimu apie naujus ir mažiau matomus nusikalstamos veiklos būdus; atkreipia dėmesį į tai, kad nusikalstamumas vietos lygiu dažnai prisideda prie nusikalstamumo tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad norint kovoti su organizuotu nusikalstamumu, labai svarbu kovoje su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu Europos lygiu laikytis piliečių iniciatyvų požiūrio, įskaitant policijos pareigūnų ir vadovų mokymus ir dalyvavimą, ypač susijusį su informavimu apie naujus ir mažiau matomus nusikalstamos veiklos būdus; atkreipia dėmesį į tai, kad nusikalstamumas vietos lygiu dažnai prisideda prie nusikalstamumo tarptautiniu lygiu;

| 42. | ragina valstybes nares parengti teisėsaugos gaires, susijusias su korupcija ir pinigų plovimu; rekomenduoja į šias gaires įtraukti gerąją patirtį, pvz., specializuotų darbuotojų poreikį, tyrimo institucijų ir teismų bendradarbiavimą, metodus, kuriais sprendžiamos kartais sunkiai renkamų įrodymų problemos, žmogiškųjų ir kitų išteklių lygį, būtiną veiksmingam baudžiamajam persekiojimui, ir priemones, palengvinančias tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares parengti teisėsaugos gaires, susijusias su korupcija ir pinigų plovimu; rekomenduoja į šias gaires įtraukti gerąją patirtį, pvz., specializuotų darbuotojų poreikį, tyrimo institucijų ir teismų bendradarbiavimą, metodus, kuriais sprendžiamos kartais sunkiai renkamų įrodymų problemos, žmogiškųjų ir kitų išteklių lygį, būtiną veiksmingam baudžiamajam persekiojimui, ir priemones, palengvinančias tarptautinį bendradarbiavimą;

| 43. | mano, kad itin svarbu visiškai išnaudoti esamas Europos teisėjų tinklo ir Eurojusto sąsajas siekiant aukšto lygio visos Europos teismų bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

43.

mano, kad itin svarbu visiškai išnaudoti esamas Europos teisėjų tinklo ir Eurojusto sąsajas siekiant aukšto lygio visos Europos teismų bendradarbiavimo;

| 44. | pabrėžia, kad rengiant teisėkūros ir reguliavimo sistemas labai svarbu konsultuotis su regionų ir nacionalinėmis teisėsaugos institucijomis ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad rengiant teisėkūros ir reguliavimo sistemas labai svarbu konsultuotis su regionų ir nacionalinėmis teisėsaugos institucijomis ir pilietine visuomene;

| 45. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog valstybės narės kartu su Europos Sąjungos ir tarptautiniais subjektais parengtų išsamų, ilgalaikį vietos ir pasaulinių problemų, susijusių su organizuotu nusikalstamumu, strateginį planą, ir taip nustatytų atsirandančias grėsmes, rinkos pažeidžiamumą ir rizikos veiksnius, taip pat parengtų ES strategiją, pagrįstą planavimu, o ne tik reagavimu; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad labai svarbu, jog valstybės narės kartu su Europos Sąjungos ir tarptautiniais subjektais parengtų išsamų, ilgalaikį vietos ir pasaulinių problemų, susijusių su organizuotu nusikalstamumu, strateginį planą, ir taip nustatytų atsirandančias grėsmes, rinkos pažeidžiamumą ir rizikos veiksnius, taip pat parengtų ES strategiją, pagrįstą planavimu, o ne tik reagavimu;

| 46. | ragina valstybes nares ir Komisij1 stiprinti teisėjų, prokurorų ir ryšių palaikymo pareigūnų vaidmenį, mokyti teismo pareigūnus kovoti su visų formų organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, įskaitant elektroninius nusikaltimus, visų pirma pasinaudojant Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos teisėjų mokymo tinklu (ETMT), ir visapusiškai pasinaudojant finansinėmis priemonėmis, pvz., policijos bendradarbiavimui skirtu Vidaus saugumo fondu ar programa „Hercule III“; siūlo mokant policijos pareigūnus ir teisėjus skatinti užsienio kalbų mokymą, kad būtų palengvintas tarptautinis bendradarbiavimas; ragina remti Europos keitimosi geriausia patirtimi ir teisėjų, prokurorų ir policijos pareigūnų mokymo programą; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares ir Komisij1 stiprinti teisėjų, prokurorų ir ryšių palaikymo pareigūnų vaidmenį, mokyti teismo pareigūnus kovoti su visų formų organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, įskaitant elektroninius nusikaltimus, visų pirma pasinaudojant Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos teisėjų mokymo tinklu (ETMT), ir visapusiškai pasinaudojant finansinėmis priemonėmis, pvz., policijos bendradarbiavimui skirtu Vidaus saugumo fondu ar programa „Hercule III“; siūlo mokant policijos pareigūnus ir teisėjus skatinti užsienio kalbų mokymą, kad būtų palengvintas tarptautinis bendradarbiavimas; ragina remti Europos keitimosi geriausia patirtimi ir teisėjų, prokurorų ir policijos pareigūnų mokymo programą;

| 47. | ragina valstybes nares ir Komisiją toliau dėti bendras pastangas siekiant užbaigti derybas dėl direktyvos dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose projekto, kuriuo būtų supaprastintas įrodymų rinkimas tarpvalstybinėse bylose, taigi būtų žengtas svarbus žingsnis kuriant bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares ir Komisiją toliau dėti bendras pastangas siekiant užbaigti derybas dėl direktyvos dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose projekto, kuriuo būtų supaprastintas įrodymų rinkimas tarpvalstybinėse bylose, taigi būtų žengtas svarbus žingsnis kuriant bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę;

| 48. | ragina pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą kovos su padirbtais dokumentais ir sukčiavimu srityje ir ragina atitinkamas institucijas bendradarbiauti siekiant pagerinti pradinių dokumentų patikimumą ir autentiškumo patvirtinimą; |
| --- | --- |

48.

ragina pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą kovos su padirbtais dokumentais ir sukčiavimu srityje ir ragina atitinkamas institucijas bendradarbiauti siekiant pagerinti pradinių dokumentų patikimumą ir autentiškumo patvirtinimą;

| 49. | ragina nacionaliniu lygiu įsteigti institucijas, kurių tikslas būtų tirti nusikalstamas ir mafijos grupes ir su jomis kovoti, ir sudaryti galimybę Europolui padedant vystyti darnų ir neoficialų kovos su mafija veiksmų tinklą, taip siekiant keistis informacija apie veikiančių mafijų struktūrą, nusikalstamas ir finansines perspektyvas, turto vietą ir bandymus smelktis į viešųjų pirkimų sistemą; |
| --- | --- |

49.

ragina nacionaliniu lygiu įsteigti institucijas, kurių tikslas būtų tirti nusikalstamas ir mafijos grupes ir su jomis kovoti, ir sudaryti galimybę Europolui padedant vystyti darnų ir neoficialų kovos su mafija veiksmų tinklą, taip siekiant keistis informacija apie veikiančių mafijų struktūrą, nusikalstamas ir finansines perspektyvas, turto vietą ir bandymus smelktis į viešųjų pirkimų sistemą;

| 50. | mano, kad dėl organizuoto nusikalstamumo globalizacijos reikia daugiau bendradarbiavimo valstybių narių, ES ir tarptautiniu lygiu; ragina labiau bendradarbiauti ES, JT, ESBO ir Europos Tarybą kovojant su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu siekiant integruoti atitinkamas politikos kryptis ir suformuluoti bendras veiksmų apibrėžtis; remia Finansinių veiksmų darbo grupės pastangas skatinti kovos su pinigų plovimu politikos kryptis; ragina valstybes nares ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti visas esamas tarptautines priemones; ragina Komisiją veiksmingai remti valstybių narių pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu; rekomenduoja Europos Sąjungai tapti Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) visateise nare; |
| --- | --- |

50.

mano, kad dėl organizuoto nusikalstamumo globalizacijos reikia daugiau bendradarbiavimo valstybių narių, ES ir tarptautiniu lygiu; ragina labiau bendradarbiauti ES, JT, ESBO ir Europos Tarybą kovojant su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu siekiant integruoti atitinkamas politikos kryptis ir suformuluoti bendras veiksmų apibrėžtis; remia Finansinių veiksmų darbo grupės pastangas skatinti kovos su pinigų plovimu politikos kryptis; ragina valstybes nares ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti visas esamas tarptautines priemones; ragina Komisiją veiksmingai remti valstybių narių pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu; rekomenduoja Europos Sąjungai tapti Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) visateise nare;

| 51. | rekomenduoja imtis bendrų veiksmų siekiant užkirsti kelią neteisėtoms su aplinka susijusioms veikoms, kurios taip pat susijusios su organizuota, mafijos tipo nusikalstama veikla arba padaromos dėl šios veiklos, ir kovai su minėtomis veikomis, sustiprinti Europos agentūras, pvz., Europolą ir Eurojustą, ir tarptautines organizacijas, pvz., Interpolą ir UNICRI, taip pat keistis labiausiai su šio pobūdžio nuskalstamomis veikomis kovojančių valstybių narių veiklos metodais ir informacija, siekiant parengti bendrą veiksmų planą; |
| --- | --- |

51.

rekomenduoja imtis bendrų veiksmų siekiant užkirsti kelią neteisėtoms su aplinka susijusioms veikoms, kurios taip pat susijusios su organizuota, mafijos tipo nusikalstama veikla arba padaromos dėl šios veiklos, ir kovai su minėtomis veikomis, sustiprinti Europos agentūras, pvz., Europolą ir Eurojustą, ir tarptautines organizacijas, pvz., Interpolą ir UNICRI, taip pat keistis labiausiai su šio pobūdžio nuskalstamomis veikomis kovojančių valstybių narių veiklos metodais ir informacija, siekiant parengti bendrą veiksmų planą;

| 52. | ragina Tarybą ir valstybes nares ratifikuoti ir visiškai įgyvendinti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) konvenciją dėl kovos su užsienio valstybių pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius; pabrėžia neigiamą poveikį, kurį užsienio valstybės tarnautojų papirkinėjimas turi Sąjungos pagrindinėms teisėms, aplinkai ir vystymosi politikai; |
| --- | --- |

52.

ragina Tarybą ir valstybes nares ratifikuoti ir visiškai įgyvendinti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) konvenciją dėl kovos su užsienio valstybių pareigūnų papirkinėjimu sudarant tarptautinius verslo sandorius; pabrėžia neigiamą poveikį, kurį užsienio valstybės tarnautojų papirkinėjimas turi Sąjungos pagrindinėms teisėms, aplinkai ir vystymosi politikai;

| 53. | teigia, kad reikia pradėti taikyti Europos tyrimo orderį (ETO), ir ragina stiprinti tokias kovos su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu priemones kaip jungtinės tyrimų grupės; ragina kovojant su organizuotu nusikalstamumu, patenkančiu į ES, glaudžiau bendradarbiauti su ES kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

53.

teigia, kad reikia pradėti taikyti Europos tyrimo orderį (ETO), ir ragina stiprinti tokias kovos su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu priemones kaip jungtinės tyrimų grupės; ragina kovojant su organizuotu nusikalstamumu, patenkančiu į ES, glaudžiau bendradarbiauti su ES kaimyninėmis šalimis;

| 54. | ragina valstybes nares savo žvalgybos tarnybose sukurti visuotines dalijimosi informacija strategijas ir analizes siekiant nustatyti atsirandančias organizuoto nusikalstamumo tendencijas; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares savo žvalgybos tarnybose sukurti visuotines dalijimosi informacija strategijas ir analizes siekiant nustatyti atsirandančias organizuoto nusikalstamumo tendencijas;

| 55. | kovojant su sukčiavimu ES reikia sutvirtinti ES tarnybų bendradarbiavimą visais valstybės lygiais, įskaitant regionų ir savivaldybių lygį, kurie yra itin svarbūs valdant ES lėšas; |
| --- | --- |

55.

kovojant su sukčiavimu ES reikia sutvirtinti ES tarnybų bendradarbiavimą visais valstybės lygiais, įskaitant regionų ir savivaldybių lygį, kurie yra itin svarbūs valdant ES lėšas;

Parama veiksmingam ir korupcijai atspariam viešajam administravimui

| 56. | mano, kad neįmanoma sukurti veiksmingos ekonominės ir fiskalinės sąjungos neužtikrinant kovos su korupcija Sąjungos mastu; |
| --- | --- |

56.

mano, kad neįmanoma sukurti veiksmingos ekonominės ir fiskalinės sąjungos neužtikrinant kovos su korupcija Sąjungos mastu;

| 57. | pabrėžia, kad skaidrumas yra natūralus korupcijos priešas, nes nuo jos ir prasideda nusikalstamumas; yra įsitikinęs, kad turėtų būti reikalaujama, jog aukštus postus užimančių pareigūnų ir turtuolių su savo privilegijomis ir imunitetais veikla būtų visiškai skaidri; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad skaidrumas yra natūralus korupcijos priešas, nes nuo jos ir prasideda nusikalstamumas; yra įsitikinęs, kad turėtų būti reikalaujama, jog aukštus postus užimančių pareigūnų ir turtuolių su savo privilegijomis ir imunitetais veikla būtų visiškai skaidri;

| 58. | mano, kad neorganizuota ir neskaidri biurokratinė sistema ir sudėtingos jos procedūros ne tik gali mažinti administracinių veiksmų veiksmingumą, bet ir pakenkti sprendimų priėmimo procesų skaidrumui, kelti suinteresuotų asmenų pasipiktinimą ir taip sudaryti palankias sąlygas korupcijai; mano, kad taip pat dėl neliečiamų bankų ir verslo paslapčių gali būti slepiamos neteisėtos pajamos iš korupcijos, pinigų plovimo organizuoto nusikalstamumo; |
| --- | --- |

58.

mano, kad neorganizuota ir neskaidri biurokratinė sistema ir sudėtingos jos procedūros ne tik gali mažinti administracinių veiksmų veiksmingumą, bet ir pakenkti sprendimų priėmimo procesų skaidrumui, kelti suinteresuotų asmenų pasipiktinimą ir taip sudaryti palankias sąlygas korupcijai; mano, kad taip pat dėl neliečiamų bankų ir verslo paslapčių gali būti slepiamos neteisėtos pajamos iš korupcijos, pinigų plovimo organizuoto nusikalstamumo;

| 59. | atkreipia dėmesį į Meridos konvenciją prieš korupciją (2003 m.) ir pabrėžia, kad aukštus postus užimančių pareigūnų ir turtuolių su savo privilegijomis ir imunitetais veikla būtų kontroliuojama, be kita ko, mokesčių institucijų ir kad tokia kontrolė turi būti stiprinama siekiant užtikrinti sąžiningas ir veiksmingas paslaugas bendruomenei ir kovoti su mokestiniu sukčiavimu; visų pirma pataria, kad valstybės pareigūnai būtų įpareigoti teikti turto, pajamų, įsipareigojimų ir interesų deklaracijas; ragina priimti skaidrumo stiprinimo ir prevencijos priemones taikant nuoseklią administracinės teisės, reglamentuojančios viešąsias išlaidas ir prieigą prie dokumentų, sistemą ir sukuriant reikalingus registrus; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į Meridos konvenciją prieš korupciją (2003 m.) ir pabrėžia, kad aukštus postus užimančių pareigūnų ir turtuolių su savo privilegijomis ir imunitetais veikla būtų kontroliuojama, be kita ko, mokesčių institucijų ir kad tokia kontrolė turi būti stiprinama siekiant užtikrinti sąžiningas ir veiksmingas paslaugas bendruomenei ir kovoti su mokestiniu sukčiavimu; visų pirma pataria, kad valstybės pareigūnai būtų įpareigoti teikti turto, pajamų, įsipareigojimų ir interesų deklaracijas; ragina priimti skaidrumo stiprinimo ir prevencijos priemones taikant nuoseklią administracinės teisės, reglamentuojančios viešąsias išlaidas ir prieigą prie dokumentų, sistemą ir sukuriant reikalingus registrus;

| 60. | rekomenduoja stiprinti skaidrumą vyriausybės tarnybose ir kitose valstybės įstaigose užtikrinančią ir biurokratizmą šalinančią tvarką, užtikrinant piliečių teisę susipažinti su dokumentais (pradedant labai jautria viešųjų pirkimų sritimi); ragina remti teisėtumo bei sąžiningumo kultūrą tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose, taip pat ir suteikiant veiksmingas apsaugos priemones informatoriams; |
| --- | --- |

60.

rekomenduoja stiprinti skaidrumą vyriausybės tarnybose ir kitose valstybės įstaigose užtikrinančią ir biurokratizmą šalinančią tvarką, užtikrinant piliečių teisę susipažinti su dokumentais (pradedant labai jautria viešųjų pirkimų sritimi); ragina remti teisėtumo bei sąžiningumo kultūrą tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose, taip pat ir suteikiant veiksmingas apsaugos priemones informatoriams;

| 61. | remia Komisijos veiksmus, skirtus pripažinti itin svarbiam tiriamosios žurnalistikos vaidmeniui atskleidžiant faktus, susijusius su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, ir apie juos pranešant; |
| --- | --- |

61.

remia Komisijos veiksmus, skirtus pripažinti itin svarbiam tiriamosios žurnalistikos vaidmeniui atskleidžiant faktus, susijusius su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, ir apie juos pranešant;

| 62. | ragina valstybes nares stiprinti pareigūnų vaidmenį užkertant kelią sukčiavimui ir korupcijai, teikiant informaciją apie juos ir kovojant su jų keliama grėsme; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares stiprinti pareigūnų vaidmenį užkertant kelią sukčiavimui ir korupcijai, teikiant informaciją apie juos ir kovojant su jų keliama grėsme;

| 63. | ragina nustatyti aiškias ir proporcingas taisykles bei jų vykdymo užtikrinimo ir stebėsenos mechanizmus, kurie būtų nurodyti elgesio kodekse siekiant išvengti valstybės pareigūnų perėjimo į privatųjį sektorių ir kuriuos taikant tam tikro lygio vadovavimo ir finansinės atsakomybės pareigas užimantys valstybės pareigūnai negalėtų pereiti į privatųjį sektorių, kol nesibaigė nustatytas laikas nuo jų išėjimo iš tarnybos dienos, jei yra interesų konflikto pavojus dėl anksčiu atliekamų viešų funkcijų; taip pat mano, kad esant interesų konflikto pavojui panašūs apribojimai turėtų būti taikomi ir asmenims, pereinantiems iš privataus į viešąjį sektorių; |
| --- | --- |

63.

ragina nustatyti aiškias ir proporcingas taisykles bei jų vykdymo užtikrinimo ir stebėsenos mechanizmus, kurie būtų nurodyti elgesio kodekse siekiant išvengti valstybės pareigūnų perėjimo į privatųjį sektorių ir kuriuos taikant tam tikro lygio vadovavimo ir finansinės atsakomybės pareigas užimantys valstybės pareigūnai negalėtų pereiti į privatųjį sektorių, kol nesibaigė nustatytas laikas nuo jų išėjimo iš tarnybos dienos, jei yra interesų konflikto pavojus dėl anksčiu atliekamų viešų funkcijų; taip pat mano, kad esant interesų konflikto pavojui panašūs apribojimai turėtų būti taikomi ir asmenims, pereinantiems iš privataus į viešąjį sektorių;

| 64. | ragina Komisiją vadovaujantis Europos Parlamento 2013 m. sausio 15 d. rekomendacijomis kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją vadovaujantis Europos Parlamento 2013 m. sausio 15 d. rekomendacijomis kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės;

| 65. | mano, kad lobistų grupių sąrašas – naudinga skaidrumo priemonė; ragina valstybes nares, jeigu ši priemonė dar netaikoma, pradėti ją taikyti; toliau ragina vyriausybes ir valstybės administravimo institucijas numatyti, kad išankstinė registravimo lobistų grupių sąraše sąlyga būtų susitikimas su verslo, interesų arba lobistų grupe; |
| --- | --- |

65.

mano, kad lobistų grupių sąrašas – naudinga skaidrumo priemonė; ragina valstybes nares, jeigu ši priemonė dar netaikoma, pradėti ją taikyti; toliau ragina vyriausybes ir valstybės administravimo institucijas numatyti, kad išankstinė registravimo lobistų grupių sąraše sąlyga būtų susitikimas su verslo, interesų arba lobistų grupe;

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad savireguliacija – įprasta kovos su korupcija sporto lažybose priemonė – nebuvo veiksminga; pabrėžia, kad vyriausybės nacionaliniu, regionų arba vietos lygiu yra vienos iš aktyviausiai finansuojančių sportą, ragina valstybes nares nustatyti skaidrius bendradarbiavimo su sporto bendruomene santykius ir pateikti nacionalinių valdymo institucijų užsakytą išsamų ir nepriklausomą korupcijos sporte tyrimą; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į tai, kad savireguliacija – įprasta kovos su korupcija sporto lažybose priemonė – nebuvo veiksminga; pabrėžia, kad vyriausybės nacionaliniu, regionų arba vietos lygiu yra vienos iš aktyviausiai finansuojančių sportą, ragina valstybes nares nustatyti skaidrius bendradarbiavimo su sporto bendruomene santykius ir pateikti nacionalinių valdymo institucijų užsakytą išsamų ir nepriklausomą korupcijos sporte tyrimą;

| 67. | mano, kad visiškas administracinių aktų visais viešojo sektoriaus lygiais skaidrumas – kovos su nusikalstama veikla ir piliečių apsaugos nuo visų formų viešųjų reikalų valdymo trūkumų pamatas; neigiamai vertina bet kokį valstybės institucijų nenorą, kad piliečiai ir žiniasklaida stebėtų jų veiklą, vykdomą naudojant valstybės lėšas ir visuomenės interesais; mano, kad ir ES ir atskiros valstybės narės turėtų tvirtai įsipareigoti užtikrinti visišką skaidrumą ir parengti geriausia patirtimi pagrįstas atviro ir veiksmingo valdymo formas; |
| --- | --- |

67.

mano, kad visiškas administracinių aktų visais viešojo sektoriaus lygiais skaidrumas – kovos su nusikalstama veikla ir piliečių apsaugos nuo visų formų viešųjų reikalų valdymo trūkumų pamatas; neigiamai vertina bet kokį valstybės institucijų nenorą, kad piliečiai ir žiniasklaida stebėtų jų veiklą, vykdomą naudojant valstybės lėšas ir visuomenės interesais; mano, kad ir ES ir atskiros valstybės narės turėtų tvirtai įsipareigoti užtikrinti visišką skaidrumą ir parengti geriausia patirtimi pagrįstas atviro ir veiksmingo valdymo formas;

| 68. | pabrėžia, kad kyšininkavimas neturėtų būti maskuojamas vadinamojo skatinamojo mokėjimo terminu, kuris EBPO konvencijoje tam tikromis aplinkybėmis yra laikomas priimtinu (smulkūs mokėjimai pvz., siekiant gauti leidimą iškrauti prekes uoste); ragina valstybes nares susitarti nevartoti šios sąvokos arba ją vartoti tik kraštutiniais atvejais ir ragina sukurti gaires, kuriomis sąvoka būtų interpretuojama vienodai visoje ES; pabrėžia, kad nei kyšiai, nei skatinamieji mokėjimai negali būti neapmokestinami; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad kyšininkavimas neturėtų būti maskuojamas vadinamojo skatinamojo mokėjimo terminu, kuris EBPO konvencijoje tam tikromis aplinkybėmis yra laikomas priimtinu (smulkūs mokėjimai pvz., siekiant gauti leidimą iškrauti prekes uoste); ragina valstybes nares susitarti nevartoti šios sąvokos arba ją vartoti tik kraštutiniais atvejais ir ragina sukurti gaires, kuriomis sąvoka būtų interpretuojama vienodai visoje ES; pabrėžia, kad nei kyšiai, nei skatinamieji mokėjimai negali būti neapmokestinami;

| 69. | remia reguliaraus audito dėl su sąžiningumu susijusių elgesio taisyklių (kodeksų) laikymosi įgyvendinimą ir pakankamų išteklių skyrimą su sąžiningumu susijusiems valstybės tarnautojų mokymams; |
| --- | --- |

69.

remia reguliaraus audito dėl su sąžiningumu susijusių elgesio taisyklių (kodeksų) laikymosi įgyvendinimą ir pakankamų išteklių skyrimą su sąžiningumu susijusiems valstybės tarnautojų mokymams;

Parama atsakingesnei politikai

| 70. | primena politinėms partijoms apie atsakomybę, kuri joms tenka visais lygmenimis siūlant kandidatus arba sudarant rinkėjų sąrašus, ir užduotį stebėti kandidatų tinkamumą, drauge vadovaujantis ir griežtu etikos kodeksu, kurio reikalavimus šie turi atitikti, įskaitant elgesio kodeksą, kuris taip pat turėtų apimti aiškias ir skaidrias dovanų teikimo politinėms partijoms taisykles; |
| --- | --- |

70.

primena politinėms partijoms apie atsakomybę, kuri joms tenka visais lygmenimis siūlant kandidatus arba sudarant rinkėjų sąrašus, ir užduotį stebėti kandidatų tinkamumą, drauge vadovaujantis ir griežtu etikos kodeksu, kurio reikalavimus šie turi atitikti, įskaitant elgesio kodeksą, kuris taip pat turėtų apimti aiškias ir skaidrias dovanų teikimo politinėms partijoms taisykles;

| 71. | pritaria principui, kad į Europos Parlamentą arba kitų ES institucijų ir agentūrų tarnybas negali būti renkami asmenys, galutiniu apkaltinamuoju nuosprendžiu nuteisti už organizuotus nusikaltimus, pinigų plovimą, korupciją ir kitus sunkius ekonominius ar finansinius nusikaltimus viešajam interesui; ragina atitinkamai atsižvelgiant į proporcingumo principą panašų principą taikyti nacionalinių parlamentų nariams ir renkant į kitas pareigas; |
| --- | --- |

71.

pritaria principui, kad į Europos Parlamentą arba kitų ES institucijų ir agentūrų tarnybas negali būti renkami asmenys, galutiniu apkaltinamuoju nuosprendžiu nuteisti už organizuotus nusikaltimus, pinigų plovimą, korupciją ir kitus sunkius ekonominius ar finansinius nusikaltimus viešajam interesui; ragina atitinkamai atsižvelgiant į proporcingumo principą panašų principą taikyti nacionalinių parlamentų nariams ir renkant į kitas pareigas;

| 72. | rekomenduoja, kad valstybės narės nustatydamos sankcijų sistemą nustatytų ir veiksmingai taikytų atvejus, kuriais kandidatavimas užimti pareigas negalimas dėl galutinio apkaltinamojo nuosprendžio už korupciją; mano, kad ši sankcija turėtų būti taikoma bent penkerius metus per visų lygmenų rinkimus; taip pat rekomenduoja tokį pat laikotarpį uždrausti eiti pareigas visų lygmenų valdžios institucijose, įskaitant ES lygmenį; |
| --- | --- |

72.

rekomenduoja, kad valstybės narės nustatydamos sankcijų sistemą nustatytų ir veiksmingai taikytų atvejus, kuriais kandidatavimas užimti pareigas negalimas dėl galutinio apkaltinamojo nuosprendžio už korupciją; mano, kad ši sankcija turėtų būti taikoma bent penkerius metus per visų lygmenų rinkimus; taip pat rekomenduoja tokį pat laikotarpį uždrausti eiti pareigas visų lygmenų valdžios institucijose, įskaitant ES lygmenį;

| 73. | rekomenduoja nustatyti, kokiais atvejais po galutinio apkaltinamojo nuosprendžio už organizuotus nusikaltimus, korupcinius nusikaltimus ar pinigų plovimą asmuo turi netekti politinių postų (valdžios ir jai prilyginamoje struktūroje) bei vadovaujamų ir administracinių pareigų; |
| --- | --- |

73.

rekomenduoja nustatyti, kokiais atvejais po galutinio apkaltinamojo nuosprendžio už organizuotus nusikaltimus, korupcinius nusikaltimus ar pinigų plovimą asmuo turi netekti politinių postų (valdžios ir jai prilyginamoje struktūroje) bei vadovaujamų ir administracinių pareigų;

| 74. | pripažįsta, kad tam tikrų kategorijų valstybės tarnautojams ir išrinktiems atstovams taikomi imunitetai yra pagrindinė kliūtis kovojant su korupcija; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo labiau sumažinti asmenų, kuriems taikomi imunitetai, skaičių; |
| --- | --- |

74.

pripažįsta, kad tam tikrų kategorijų valstybės tarnautojams ir išrinktiems atstovams taikomi imunitetai yra pagrindinė kliūtis kovojant su korupcija; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo labiau sumažinti asmenų, kuriems taikomi imunitetai, skaičių;

| 75. | ragina priimti politinių partijų narių elgesio kodeksus ir didinti partijų finansinės apskaitos skaidrumą; siūlo labiau kontroliuoti viešąjį partijų finansavimą ir vengti piktnaudžiavimo lėšomis bei jų švaistymo, taip pat atidžiau stebint ir kontroliuojant privatųjį finansavimą siekiant užtikrinti politinių partijų ir jų rėmėjų atskaitingumą; |
| --- | --- |

75.

ragina priimti politinių partijų narių elgesio kodeksus ir didinti partijų finansinės apskaitos skaidrumą; siūlo labiau kontroliuoti viešąjį partijų finansavimą ir vengti piktnaudžiavimo lėšomis bei jų švaistymo, taip pat atidžiau stebint ir kontroliuojant privatųjį finansavimą siekiant užtikrinti politinių partijų ir jų rėmėjų atskaitingumą;

| 76. | ragina valstybes nares uždrausti ir sankcionuoti balsų pirkimą, turint omenyje, kad nauda už pažadėtą balsą gali būti gaunama ne vien pinigais, bet ir suteikiant kitą pranašumą, įskaitant nematerialią bei neteisėtame susitarime tiesiogiai nedalyvaujantiems tretiesiems asmenims teikiamą naudą; |
| --- | --- |

76.

ragina valstybes nares uždrausti ir sankcionuoti balsų pirkimą, turint omenyje, kad nauda už pažadėtą balsą gali būti gaunama ne vien pinigais, bet ir suteikiant kitą pranašumą, įskaitant nematerialią bei neteisėtame susitarime tiesiogiai nedalyvaujantiems tretiesiems asmenims teikiamą naudą;

| 77. | mano, kad EP narių pajamų ir finansinių interesų skelbimas būtų gera praktika, kuri turėtų būti taikoma ir nacionalinių parlamentų nariams ir išrinktiems atstovams; |
| --- | --- |

77.

mano, kad EP narių pajamų ir finansinių interesų skelbimas būtų gera praktika, kuri turėtų būti taikoma ir nacionalinių parlamentų nariams ir išrinktiems atstovams;

Parama patikimesniam baudžiamajam teisingumui

| 78. | rekomenduoja valstybėms narėms sukurti veiksmingas, efektyvias, atskaitingas ir suderintas baudžiamojo teisingumo sistemas, kuriomis taip pat būtų galima užtikrinti teisių apsaugą pagal Europos pagrindinių teisių chartiją; taip pat rekomenduoja sukurti stebėsenos priemones, susijusias su baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumu ES lygmeniu kovojant su korupcija, atliekant nuolatinius vertinimus ir skelbiant rekomendacijas; |
| --- | --- |

78.

rekomenduoja valstybėms narėms sukurti veiksmingas, efektyvias, atskaitingas ir suderintas baudžiamojo teisingumo sistemas, kuriomis taip pat būtų galima užtikrinti teisių apsaugą pagal Europos pagrindinių teisių chartiją; taip pat rekomenduoja sukurti stebėsenos priemones, susijusias su baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumu ES lygmeniu kovojant su korupcija, atliekant nuolatinius vertinimus ir skelbiant rekomendacijas;

| 79. | ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat apsvarstyti ir ne teisėkūros priemones, kuriomis būtų galima sustiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą teisinėmis sistemomis, padidinti nuoseklumą ir skatinti kurti bendrą ES teisinę kultūrą kovojant su nusikalstamumu; |
| --- | --- |

79.

ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat apsvarstyti ir ne teisėkūros priemones, kuriomis būtų galima sustiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą teisinėmis sistemomis, padidinti nuoseklumą ir skatinti kurti bendrą ES teisinę kultūrą kovojant su nusikalstamumu;

| 80. | kviečia Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir nustatyti juridinių asmenų teisinę atsakomybę finansinių nusikaltimų atvejais ir ypač kontroliuojančiųjų bendrovių ir patronuojančiųjų bendrovių atsakomybę jų patronuojamosioms įmonėms; pabrėžia, kad šiuo pasiūlymu turi būti paaiškinama fizinių asmenų atsakomybė už bendrovės ar jos patronuojamosios įmonės padarytus nusikaltimus, už kuriuos jie gali būti laikomi iš dalies arba visiškai atsakingi; |
| --- | --- |

80.

kviečia Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir nustatyti juridinių asmenų teisinę atsakomybę finansinių nusikaltimų atvejais ir ypač kontroliuojančiųjų bendrovių ir patronuojančiųjų bendrovių atsakomybę jų patronuojamosioms įmonėms; pabrėžia, kad šiuo pasiūlymu turi būti paaiškinama fizinių asmenų atsakomybė už bendrovės ar jos patronuojamosios įmonės padarytus nusikaltimus, už kuriuos jie gali būti laikomi iš dalies arba visiškai atsakingi;

| 81. | mano, kad, derinant kovos su korupcija priemones turėtų būti sprendžiama problema, susijusi su valstybių narių senaties terminų skirtumai, siekiant atsižvelgti į gynybos poreikius ir veiksmingo ir efektyvaus baudžiamojo persekiojimo ir nuosprendžio priėmimo poreikį, ir kad senaties terminai turėtų būti nustatomi pagal proceso etapus ar teismo instancijas, kad nusikaltimo senaties terminas būtų taikomas tik tuo atveju, jeigu atitinkamas proceso etapas arba bylos nagrinėjimas tam tikroje instancijoje negalėtų baigtis per pagrįstą ir aiškiai apibrėžtą laikotarpį; taip pat mano, kad, taikant proporcingumo principą ir teisinės valstybės principus, korupcijos atvejams neturėtų būti taikoma senatis tol, kol veiksmingai vyksta baudžiamasis procesas; |
| --- | --- |

81.

mano, kad, derinant kovos su korupcija priemones turėtų būti sprendžiama problema, susijusi su valstybių narių senaties terminų skirtumai, siekiant atsižvelgti į gynybos poreikius ir veiksmingo ir efektyvaus baudžiamojo persekiojimo ir nuosprendžio priėmimo poreikį, ir kad senaties terminai turėtų būti nustatomi pagal proceso etapus ar teismo instancijas, kad nusikaltimo senaties terminas būtų taikomas tik tuo atveju, jeigu atitinkamas proceso etapas arba bylos nagrinėjimas tam tikroje instancijoje negalėtų baigtis per pagrįstą ir aiškiai apibrėžtą laikotarpį; taip pat mano, kad, taikant proporcingumo principą ir teisinės valstybės principus, korupcijos atvejams neturėtų būti taikoma senatis tol, kol veiksmingai vyksta baudžiamasis procesas;

| 82. | mano, jog kovos su organizuotu nusikalstamumu priemonės turėtų būti grindžiamos nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo priemonę, kuri turėtų būti veiksminga ir atgrasanti, siekiant užtikrinti, kad atsakomybėn būtų patraukti laisvėje esantys sąmoningai teisingumo vengiantys asmenys, kad kalinamiems nusikalstamų grupių vadams nebūtų sudarytos sąlygos, nepažeidžiant pagrindinių principų, susijusių su kalinių teisėmis, toliau vadovauti savo organizacijoms ir duoti nurodymus jų nariams net jei jie patys įkalinti; |
| --- | --- |

82.

mano, jog kovos su organizuotu nusikalstamumu priemonės turėtų būti grindžiamos nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo priemonę, kuri turėtų būti veiksminga ir atgrasanti, siekiant užtikrinti, kad atsakomybėn būtų patraukti laisvėje esantys sąmoningai teisingumo vengiantys asmenys, kad kalinamiems nusikalstamų grupių vadams nebūtų sudarytos sąlygos, nepažeidžiant pagrindinių principų, susijusių su kalinių teisėmis, toliau vadovauti savo organizacijoms ir duoti nurodymus jų nariams net jei jie patys įkalinti;

| 83. | ragina valstybes nares nustatyti veiksmingas ir atgrasančias sankcijas, tiek kriminalines, tiek pinigines bausmes ir baudas, įskaitant dideles baudas, už visus sunkius nusikaltimus, kuriais daroma žala piliečių sveikatai ir kenkiama jų saugumui, bei rekomenduoja suderinti sankcijas; |
| --- | --- |

83.

ragina valstybes nares nustatyti veiksmingas ir atgrasančias sankcijas, tiek kriminalines, tiek pinigines bausmes ir baudas, įskaitant dideles baudas, už visus sunkius nusikaltimus, kuriais daroma žala piliečių sveikatai ir kenkiama jų saugumui, bei rekomenduoja suderinti sankcijas;

| 84. | pabrėžia, nepažeidžiant 80 dalies, nusikaltimų ir organizuoto nusikalstamumo prevencijos svarbą ir ragina valstybes nares sukurti ir nustatyti veiksmingas teisines priemones ir alternatyvias laisvės atėmimo bausmes, pvz., baudas ar viešuosius darbus, kai tai leidžiama ir atsižvelgiant į visas aplinkybes, įskaitant nedidelį nusikalstamos veikos sunkumą; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, nepažeidžiant 80 dalies, nusikaltimų ir organizuoto nusikalstamumo prevencijos svarbą ir ragina valstybes nares sukurti ir nustatyti veiksmingas teisines priemones ir alternatyvias laisvės atėmimo bausmes, pvz., baudas ar viešuosius darbus, kai tai leidžiama ir atsižvelgiant į visas aplinkybes, įskaitant nedidelį nusikalstamos veikos sunkumą;

Parama sąžiningesniam verslui

| 85. | primygtinai ragina įmones taikyti savireguliavimą ir skaidrumą paisant elgesio kodeksų ir nustatyti kontrolės procedūras, įskaitant vidaus ir išorės auditą ir viešus įvairiose institucijose veikiančių lobistų registrus, kad pirmiausia būtų išvengta korupcijos ir viešojo bei privačiojo sektorių slaptų susitarimų ir interesų konfliktų; taip pat rekomenduoja skatinti sričių, tikslų ir finansinės informacijos skaidrumą nacionaliniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

85.

primygtinai ragina įmones taikyti savireguliavimą ir skaidrumą paisant elgesio kodeksų ir nustatyti kontrolės procedūras, įskaitant vidaus ir išorės auditą ir viešus įvairiose institucijose veikiančių lobistų registrus, kad pirmiausia būtų išvengta korupcijos ir viešojo bei privačiojo sektorių slaptų susitarimų ir interesų konfliktų; taip pat rekomenduoja skatinti sričių, tikslų ir finansinės informacijos skaidrumą nacionaliniu ir ES lygmenimis;

| 86. | ragina sudaryti valdžios institucijoms priskirtų bendrovių sąrašą ir sąrašą tų bendrovių, kurios negali būti priskirto valdžios institucijoms; mano, kad pastarasis atvejis būtų taikomas, jei bendrovės pademonstravo didelių trūkumų laikantis sutartinių reikalavimų arba esant interesų konfliktui ir valstybių narių, ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

86.

ragina sudaryti valdžios institucijoms priskirtų bendrovių sąrašą ir sąrašą tų bendrovių, kurios negali būti priskirto valdžios institucijoms; mano, kad pastarasis atvejis būtų taikomas, jei bendrovės pademonstravo didelių trūkumų laikantis sutartinių reikalavimų arba esant interesų konfliktui ir valstybių narių, ir ES lygmenimis;

| 87. | ragina valstybes nares verslo pasaulyje stiprinti prekybos rūmų vaidmenį vykdant pinigų plovimo prevenciją, informuojant apie vis didesnį jo pavojų ir su juo kovojant ir visiškai įgyvendinti Komisijos veiksmų planą, skirtą kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti; |
| --- | --- |

87.

ragina valstybes nares verslo pasaulyje stiprinti prekybos rūmų vaidmenį vykdant pinigų plovimo prevenciją, informuojant apie vis didesnį jo pavojų ir su juo kovojant ir visiškai įgyvendinti Komisijos veiksmų planą, skirtą kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu stiprinti;

| 88. | primena, kad tiriamoji žurnalistika, taip pat NVO ir akademinė bendruomenė, nagrinėjanti klausimus, susijusius su viešojo administravimo ir įmonių veiksmais, atlieka pagrindinį teigiamą vaidmenį nustatant sukčiavimo, korupcijos ar kitos žalos atvejus; |
| --- | --- |

88.

primena, kad tiriamoji žurnalistika, taip pat NVO ir akademinė bendruomenė, nagrinėjanti klausimus, susijusius su viešojo administravimo ir įmonių veiksmais, atlieka pagrindinį teigiamą vaidmenį nustatant sukčiavimo, korupcijos ar kitos žalos atvejus;

| 89. | ragina įmones užtikrinti vidaus viešųjų pirkimų gairių įgyvendinimą, kad būtų laikomasi teisės aktų ir didžiausio skaidrumo vykstant viešojo pirkimo sutarčių konkursui; vengti turėti ryšių su rangovais ir tiekėjais, žinomais ar pagrįstai įtariamais mokėjus kyšius; prireikus rodyti deramą uolumą vertinant būsimus rangovus ir tiekėjus siekiant užtikrinti, jog jie turėtų veiksmingų kovos su kyšininkavimu programų; supažindinti rangovus ir tiekėjus su kovos su kyšininkavimu politika; stebėti svarbius rangovus ir tiekėjus atliekant reguliarų santykių su jais vertinimą ir turėti teisę nutraukti sutartį tuo atveju, jei jie moka kyšius arba jei jų elgesys prieštarauja įmonės programai; |
| --- | --- |

89.

ragina įmones užtikrinti vidaus viešųjų pirkimų gairių įgyvendinimą, kad būtų laikomasi teisės aktų ir didžiausio skaidrumo vykstant viešojo pirkimo sutarčių konkursui; vengti turėti ryšių su rangovais ir tiekėjais, žinomais ar pagrįstai įtariamais mokėjus kyšius; prireikus rodyti deramą uolumą vertinant būsimus rangovus ir tiekėjus siekiant užtikrinti, jog jie turėtų veiksmingų kovos su kyšininkavimu programų; supažindinti rangovus ir tiekėjus su kovos su kyšininkavimu politika; stebėti svarbius rangovus ir tiekėjus atliekant reguliarų santykių su jais vertinimą ir turėti teisę nutraukti sutartį tuo atveju, jei jie moka kyšius arba jei jų elgesys prieštarauja įmonės programai;

Parama skaidresnei bankų ir specialistų sistemai

| 90. | prašo stiprinti bendradarbiavimą su bankų sistema ir specialistais, tarp jų ir finansų ir apskaitos specialistais, visose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse, visų pirma siekiant nurodyti informacines, teisines ir administracines priemones, taikytinas finansų srautams atsekti bei nusikalstamiems reiškiniams ištirti, bei numatyti pranešimo apie bet kokią galimą nusikalstamą veiką tvarką; |
| --- | --- |

90.

prašo stiprinti bendradarbiavimą su bankų sistema ir specialistais, tarp jų ir finansų ir apskaitos specialistais, visose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse, visų pirma siekiant nurodyti informacines, teisines ir administracines priemones, taikytinas finansų srautams atsekti bei nusikalstamiems reiškiniams ištirti, bei numatyti pranešimo apie bet kokią galimą nusikalstamą veiką tvarką;

| 91. | ragina Komisiją ir kitas priežiūros institucijas užtikrinti, kad bankams, draudimo ir kredito įstaigoms būtų nustatyta pareiga tinkamai tikrinti deramą kliento uolumą ir susijusius rizikos modelius, siekiant užtikrinti galimybę valstybių narių bendrovėms ar juridiniams subjektams gauti ir laikyti tinkam, tiksli ir atnaujintą informaciją apie vadinamuosius tikruosius naudotojus (angl. beneficial owners), įskaitant mokesčių rojus, ir kad verslo registrai būtų nuolat atnaujinamo ir stebima jų kokybė; mano, kad informacijos skaidrumas (taip pat paskelbiant šalių tikrosios nuosavybės registrą ir bendradarbiaujant tarp valstybių) gali prisidėti prie kovos su tokiais reiškiniais kaip pinigų plovimas, terorizmo finansavimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas; |
| --- | --- |

91.

ragina Komisiją ir kitas priežiūros institucijas užtikrinti, kad bankams, draudimo ir kredito įstaigoms būtų nustatyta pareiga tinkamai tikrinti deramą kliento uolumą ir susijusius rizikos modelius, siekiant užtikrinti galimybę valstybių narių bendrovėms ar juridiniams subjektams gauti ir laikyti tinkam, tiksli ir atnaujintą informaciją apie vadinamuosius tikruosius naudotojus (angl. beneficial owners), įskaitant mokesčių rojus, ir kad verslo registrai būtų nuolat atnaujinamo ir stebima jų kokybė; mano, kad informacijos skaidrumas (taip pat paskelbiant šalių tikrosios nuosavybės registrą ir bendradarbiaujant tarp valstybių) gali prisidėti prie kovos su tokiais reiškiniais kaip pinigų plovimas, terorizmo finansavimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas;

| 92. | ragina valstybes nares pradėti verslo registruose taikyti tikrosios nuosavybės sąvoką ir siekti ją įtraukti visur, taip pat į keitimosi informacija mechanizmus; |
| --- | --- |

92.

ragina valstybes nares pradėti verslo registruose taikyti tikrosios nuosavybės sąvoką ir siekti ją įtraukti visur, taip pat į keitimosi informacija mechanizmus;

| 93. | ragina Komisiją nustatyti bendrus principus ir administracines gaires, skirtas tinkamai naudotis sandorių kainodara; |
| --- | --- |

93.

ragina Komisiją nustatyti bendrus principus ir administracines gaires, skirtas tinkamai naudotis sandorių kainodara;

| 94. | visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui aiškiai paminėti su mokesčiais susijusius nusikaltimus kaip nusikaltimus, kuriems prielaidas sudaro pinigų plovimas, atsižvelgiant į Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. Financial Action Task Force, FATF) 2012 m. rekomendaciją; primygtinai ragina ES didinti informacijos apie tikruosius naudotojus ir kovos su pinigų plovimu tikslais vykdomo deramo klientų tikrinimo procedūrų skaidrumą; pritaria tam, kad visoje ES būtų suderintos nuostatos dėl pinigų plovimo nusikaltimo ir ragina visapusiškai įgyvendinti Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) numatytus standartus vykdant veiksmingą stebėseną, taikant proporcingas sankcijas ir remiantis patikimomis apsaugos priemonėmis; |
| --- | --- |

94.

visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui aiškiai paminėti su mokesčiais susijusius nusikaltimus kaip nusikaltimus, kuriems prielaidas sudaro pinigų plovimas, atsižvelgiant į Finansinių veiksmų darbo grupės (angl. Financial Action Task Force, FATF) 2012 m. rekomendaciją; primygtinai ragina ES didinti informacijos apie tikruosius naudotojus ir kovos su pinigų plovimu tikslais vykdomo deramo klientų tikrinimo procedūrų skaidrumą; pritaria tam, kad visoje ES būtų suderintos nuostatos dėl pinigų plovimo nusikaltimo ir ragina visapusiškai įgyvendinti Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) numatytus standartus vykdant veiksmingą stebėseną, taikant proporcingas sankcijas ir remiantis patikimomis apsaugos priemonėmis;

| 95. | rekomenduoja kruopščiai įvertinti naujų bankinių ir finansinių produktų riziką, jeigu jie susiję su anonimiškumu arba galimybe veikti per atstumą; be to, ragina nustatyti bendrą mokesčių rojų apibrėžtį, nes jais dažnai naudojasi nusikalstamos organizacijos privačioms bendrovėms ar bankams, kurių tikrąją nuosavybę sunku nustatyti, išleidžiant vertybinius popierius; |
| --- | --- |

95.

rekomenduoja kruopščiai įvertinti naujų bankinių ir finansinių produktų riziką, jeigu jie susiję su anonimiškumu arba galimybe veikti per atstumą; be to, ragina nustatyti bendrą mokesčių rojų apibrėžtį, nes jais dažnai naudojasi nusikalstamos organizacijos privačioms bendrovėms ar bankams, kurių tikrąją nuosavybę sunku nustatyti, išleidžiant vertybinius popierius;

| 96. | tikisi, kad bus rasti veiksmingi sprendimai, kuriais, laikantis teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos, finansų ir kredito įstaigoms būtų padedama nustatyti asmens, prašančio atlikti bet kokią operaciją, tapatybę, nes sukčiavimas, susijęs su tapatybės vagystėmis, kartais yra pinigų plovimo prielaida; todėl pritaria euro zonos bankų sąjungai; |
| --- | --- |

96.

tikisi, kad bus rasti veiksmingi sprendimai, kuriais, laikantis teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos, finansų ir kredito įstaigoms būtų padedama nustatyti asmens, prašančio atlikti bet kokią operaciją, tapatybę, nes sukčiavimas, susijęs su tapatybės vagystėmis, kartais yra pinigų plovimo prielaida; todėl pritaria euro zonos bankų sąjungai;

| 97. | rekomenduoja atsisakyti bankų paslapčių; |
| --- | --- |

97.

rekomenduoja atsisakyti bankų paslapčių;

Kad nusikalsti neapsimokėtų

| 98. | ragina visus viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotuosius subjektus įsitraukti į ryžtingą kovą su pinigų plovimu; ragina visapusiškai užtikrinti specialistams tenkančių pareigų pinigų plovimo prevencijos srityje vykdymą, remiant perspėjimo apie įtartinas operacijas priemones ir diegiant elgesio kodeksus, kurių privalėtų laikytis atitinkamų specialistų organizacijos ir profesinės asociacijos; |
| --- | --- |

98.

ragina visus viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotuosius subjektus įsitraukti į ryžtingą kovą su pinigų plovimu; ragina visapusiškai užtikrinti specialistams tenkančių pareigų pinigų plovimo prevencijos srityje vykdymą, remiant perspėjimo apie įtartinas operacijas priemones ir diegiant elgesio kodeksus, kurių privalėtų laikytis atitinkamų specialistų organizacijos ir profesinės asociacijos;

| 99. | atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbus finansinės žvalgybos padalinių vaidmuo užtikrinant aukštus tarptautinius standartus kovojant su pinigų plovimu; pripažįsta Europos priemonių svarbą atsekant finansinius srautus siekiant kovoti su tokiomis grėsmėmis kaip elektroniniai nusikaltimai, pinigų plovimas ir terorizmo finansavimas; |
| --- | --- |

99.

atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbus finansinės žvalgybos padalinių vaidmuo užtikrinant aukštus tarptautinius standartus kovojant su pinigų plovimu; pripažįsta Europos priemonių svarbą atsekant finansinius srautus siekiant kovoti su tokiomis grėsmėmis kaip elektroniniai nusikaltimai, pinigų plovimas ir terorizmo finansavimas;

| 100. | rekomenduoja nuolat tikrinti lošėjus ir jų tapatybę, uždrausti galimybę anonimiškai sumokėti už internetu pastatytą lažybų sumą ir vengti internetinių azartinių žaidimų anonimiškumo, identifikuojant tokių žaidimų serverius ir kuriant informacines sistemas, kuriomis būtų galima visiškai atsekti grynųjų pinigų judėjimą žaidžiant tokius žaidimus prijungties ir atjungties režimu; |
| --- | --- |

100.

rekomenduoja nuolat tikrinti lošėjus ir jų tapatybę, uždrausti galimybę anonimiškai sumokėti už internetu pastatytą lažybų sumą ir vengti internetinių azartinių žaidimų anonimiškumo, identifikuojant tokių žaidimų serverius ir kuriant informacines sistemas, kuriomis būtų galima visiškai atsekti grynųjų pinigų judėjimą žaidžiant tokius žaidimus prijungties ir atjungties režimu;

| 101. | palankiai vertina siūlomos vadinamosios Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos taikymo srities išplėtimą į azartinių žaidimų sektorių; ragina Komisiją pasiūlyti teisinę sistemą ir atitinkamas priemones, kuriomis būtų kovojama su pinigų plovimu, susijusiu su lažybomis, ypač sporto renginių lažybomis, nustatant tokią naują nusikalstamą veiką kaip su lažybomis susiję susitarimai dėl varžybų baigties ir nustatyti atitinkamo sunkumo sankcijas ir remti stebėsenos priemones, taikomas sporto federacijoms, asociacijoms bei veiklos vykdytojams prijungties ir atjungties režimu ir, kai reikalinga, nacionalinėms valdžioms institucijoms; primygtinai ragina sporto organizacijas patvirtinti visam personalui taikomą elgesio kodeksą, siekiant uždrausti manipuliavimą žaidimais lažybų ar kitais tikslais, uždrausti lošti savo žaidimuose ir įpareigoti pranešti apie sutartą žaidimą, taikant patikimus informatorių apsaugos mechanizmus; |
| --- | --- |

101.

palankiai vertina siūlomos vadinamosios Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos taikymo srities išplėtimą į azartinių žaidimų sektorių; ragina Komisiją pasiūlyti teisinę sistemą ir atitinkamas priemones, kuriomis būtų kovojama su pinigų plovimu, susijusiu su lažybomis, ypač sporto renginių lažybomis, nustatant tokią naują nusikalstamą veiką kaip su lažybomis susiję susitarimai dėl varžybų baigties ir nustatyti atitinkamo sunkumo sankcijas ir remti stebėsenos priemones, taikomas sporto federacijoms, asociacijoms bei veiklos vykdytojams prijungties ir atjungties režimu ir, kai reikalinga, nacionalinėms valdžioms institucijoms; primygtinai ragina sporto organizacijas patvirtinti visam personalui taikomą elgesio kodeksą, siekiant uždrausti manipuliavimą žaidimais lažybų ar kitais tikslais, uždrausti lošti savo žaidimuose ir įpareigoti pranešti apie sutartą žaidimą, taikant patikimus informatorių apsaugos mechanizmus;

| 102. | pastebi, kad pinigų plovimu organizuotų lažybų metu dažnai pasinaudoja organizuoti nusikaltėliai; todėl ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą, nustatantį bendrą korupcijos ir apgavysčių sporte apibrėžimą; ragina valstybes nares neleisti vykdyti lažybų dėl varžybų, kurios neturi sportinio aspekto ir uždrausti rizikingiausias sporto lažybų formas; taip pat rekomenduoja nacionaliniu lygmeniu taikyti sistemas, kuriomis būtų pranešama apie įtarimus dėl korupcijos sporte, panašias į sistemas, taikomas pinigų plovimo atvejais, kurių privalėtų laikytis visi sporto sektoriuje prijungties ir atjungties režimu žaidimus teikiantys veiklos vykdytojai; |
| --- | --- |

102.

pastebi, kad pinigų plovimu organizuotų lažybų metu dažnai pasinaudoja organizuoti nusikaltėliai; todėl ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą, nustatantį bendrą korupcijos ir apgavysčių sporte apibrėžimą; ragina valstybes nares neleisti vykdyti lažybų dėl varžybų, kurios neturi sportinio aspekto ir uždrausti rizikingiausias sporto lažybų formas; taip pat rekomenduoja nacionaliniu lygmeniu taikyti sistemas, kuriomis būtų pranešama apie įtarimus dėl korupcijos sporte, panašias į sistemas, taikomas pinigų plovimo atvejais, kurių privalėtų laikytis visi sporto sektoriuje prijungties ir atjungties režimu žaidimus teikiantys veiklos vykdytojai;

| 103. | pabrėžia, kad valstybėms narėms, jų reguliavimo institucijoms, Europolui ir Eurojustui reikia labiau bendradarbiauti ir keistis informacija siekiant kovoti su nusikalstama veikla, susijusia su tarpvalstybiniais internetiniais lošimais; |
| --- | --- |

103.

pabrėžia, kad valstybėms narėms, jų reguliavimo institucijoms, Europolui ir Eurojustui reikia labiau bendradarbiauti ir keistis informacija siekiant kovoti su nusikalstama veikla, susijusia su tarpvalstybiniais internetiniais lošimais;

| 104. | pripažįsta, kad lošimai internetu tampa vis populiaresniu būdu plauti pinigus, laimint sumas kurioms nėra taikomi mokesčiai, dėl didelio pervedimų skaičiaus šiuos nelegalius pinigus yra labai sunku aptikti, o didelis kiekis mokėjimo tarpininkų dar labiau tai apsunkina; ragina sukurti kovai su interneto lošimais internetu susijusiu pinigų plovimų skirtą priežiūros sistemą; |
| --- | --- |

104.

pripažįsta, kad lošimai internetu tampa vis populiaresniu būdu plauti pinigus, laimint sumas kurioms nėra taikomi mokesčiai, dėl didelio pervedimų skaičiaus šiuos nelegalius pinigus yra labai sunku aptikti, o didelis kiekis mokėjimo tarpininkų dar labiau tai apsunkina; ragina sukurti kovai su interneto lošimais internetu susijusiu pinigų plovimų skirtą priežiūros sistemą;

| 105. | primygtinai ragina valstybes nares į baudžiamąją teisę įtraukti suderint susitarimų dėl varžybų baigties apibrėžtį ir sukurti teisines priemones kovai su tokiais susitarimais; numatyti sankcijas už susitarimus dėl varžybų baigties, įskaitant baudas ir turto konfiskavimą, bei sukurti specialų padalinį kovai su susitarimais dėl varžybų baigties, kuris būtų kaip centras bendraujant ir bendradarbiaujant su svarbiausiomis suinteresuotomis šalimis, vykdant tolimesnius tyrimus bei perduodant baudžiamojo persekiojimo institucijoms; |
| --- | --- |

105.

primygtinai ragina valstybes nares į baudžiamąją teisę įtraukti suderint susitarimų dėl varžybų baigties apibrėžtį ir sukurti teisines priemones kovai su tokiais susitarimais; numatyti sankcijas už susitarimus dėl varžybų baigties, įskaitant baudas ir turto konfiskavimą, bei sukurti specialų padalinį kovai su susitarimais dėl varžybų baigties, kuris būtų kaip centras bendraujant ir bendradarbiaujant su svarbiausiomis suinteresuotomis šalimis, vykdant tolimesnius tyrimus bei perduodant baudžiamojo persekiojimo institucijoms;

| 106. | ragina daugiau bendradarbiauti Europos lygmeniu – šią veiklą koordinuojant Komisijai – nustatant ir draudžiant lošimų internete veiklos vykdytojus, dalyvaujančius susitarimuose dėl varžybų baigties ir kitoje neteisėtoje veikloje; |
| --- | --- |

106.

ragina daugiau bendradarbiauti Europos lygmeniu – šią veiklą koordinuojant Komisijai – nustatant ir draudžiant lošimų internete veiklos vykdytojus, dalyvaujančius susitarimuose dėl varžybų baigties ir kitoje neteisėtoje veikloje;

| 107. | ragina sporto valdančiąsias organizacijas, valstybes nares ir Europos Komisiją investuoti į sportininkams skirtas informuotumo kampanijas, didinančias žinojimą apie susitarimus dėl varžybų baigties bei baudžiamosios veiklos pasekmes, taip pat žalingą poveikį sporto varžybų principingumui; |
| --- | --- |

107.

ragina sporto valdančiąsias organizacijas, valstybes nares ir Europos Komisiją investuoti į sportininkams skirtas informuotumo kampanijas, didinančias žinojimą apie susitarimus dėl varžybų baigties bei baudžiamosios veiklos pasekmes, taip pat žalingą poveikį sporto varžybų principingumui;

| 108. | prašo geriau suderinti valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių funkcijas bei įgaliojimus, siekiant sustiprinti jų galias ir pagerinti jų bendradarbiavimo priemones; |
| --- | --- |

108.

prašo geriau suderinti valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių funkcijas bei įgaliojimus, siekiant sustiprinti jų galias ir pagerinti jų bendradarbiavimo priemones;

| 109. | valstybėms narėms siūlo kartu veikti nuosekliai skelbiant sprendimus ir bausmes, kalėjimų sistemoje bei kalėjimuose dirbančio personalo mokymuose; |
| --- | --- |

109.

valstybėms narėms siūlo kartu veikti nuosekliai skelbiant sprendimus ir bausmes, kalėjimų sistemoje bei kalėjimuose dirbančio personalo mokymuose;

| 110. | rekomenduoja Europos lygmeniu stiprinti Europos bankininkystės institucijos, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir bendro priežiūros mechanizmo vykdomą priežiūrą, kai tai susiję su pinigų plovimu, drauge siekiant sukurti tikrą Europos bankų sąjungą, kuri galėtų kovoti su korupcija ir pinigų plovimu imantis veiksmingų priemonių remiantis suderintomis taisyklėmis dėl interesų konflikto ir stebėsenos sistemų; reikalauja, kad šiuo metu nacionaliniu lygmeniu būtina stiprinti priežiūros pajėgumus, praktinę patirtį ir apsisprendimą, siekiant skatinti glaudesnį nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

110.

rekomenduoja Europos lygmeniu stiprinti Europos bankininkystės institucijos, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir bendro priežiūros mechanizmo vykdomą priežiūrą, kai tai susiję su pinigų plovimu, drauge siekiant sukurti tikrą Europos bankų sąjungą, kuri galėtų kovoti su korupcija ir pinigų plovimu imantis veiksmingų priemonių remiantis suderintomis taisyklėmis dėl interesų konflikto ir stebėsenos sistemų; reikalauja, kad šiuo metu nacionaliniu lygmeniu būtina stiprinti priežiūros pajėgumus, praktinę patirtį ir apsisprendimą, siekiant skatinti glaudesnį nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą;

| 111. | skatina priimti būtinuosius gero valdymo standartus mokesčių srityje, ypač vykdant bendras valstybių narių iniciatyvas, turinčias sąsajų su mokesčių rojaus sąlygomis pasižyminčiomis teritorijomis, be kita ko, taip siekiant palengvinti galimybę susipažinti su informacija apie jose įsisteigusių fiktyvių įmonių savininkus; primygtinai teigia, kad labai svarbus minėtas 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatas dėl ryšio tarp ES kovos su sukčiavimu politikos ir mokesčių bei prekybos politikos vystymo stiprinimo; |
| --- | --- |

111.

skatina priimti būtinuosius gero valdymo standartus mokesčių srityje, ypač vykdant bendras valstybių narių iniciatyvas, turinčias sąsajų su mokesčių rojaus sąlygomis pasižyminčiomis teritorijomis, be kita ko, taip siekiant palengvinti galimybę susipažinti su informacija apie jose įsisteigusių fiktyvių įmonių savininkus; primygtinai teigia, kad labai svarbus minėtas 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatas dėl ryšio tarp ES kovos su sukčiavimu politikos ir mokesčių bei prekybos politikos vystymo stiprinimo;

| 112. | ragina Europos Sąjungą imtis veiksmingų priemonių tarptautiniu mastu, pvz. G8 ir G20 posėdžiuose, naikinant su mokesčių rojais susijusius nusikaltimus; |
| --- | --- |

112.

ragina Europos Sąjungą imtis veiksmingų priemonių tarptautiniu mastu, pvz. G8 ir G20 posėdžiuose, naikinant su mokesčių rojais susijusius nusikaltimus;

| 113. | pabrėžia, kad apmokestinimo principus reikėtų suderinti su EBPO rekomendacijomis, pateiktomis pranešime „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“, kad būtų laikomasi pagrindinio apmokestinimo principo – apmokestinama ten kur vykdoma pagrindinė ekonominė pajamas generuojanti veikla (turto kilmės principas); |
| --- | --- |

113.

pabrėžia, kad apmokestinimo principus reikėtų suderinti su EBPO rekomendacijomis, pateiktomis pranešime „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“, kad būtų laikomasi pagrindinio apmokestinimo principo – apmokestinama ten kur vykdoma pagrindinė ekonominė pajamas generuojanti veikla (turto kilmės principas);

| 114. | mano, kad turto kilmės principas palengvina mokesčių institucijoms vykdyti apmokestinimo procesą ir kovoti su mokesčių vengimu; mano, kad sąžininga apmokestinimo sistema yra būtina, ypač krizės metu, kai mokestinė našta yra nesąžiningai perkelta smulkiajam verslui ir namų ūkiams, o mokesčių vengimas iš dalies yra skatinamas ES esančių mokesčių rojų; |
| --- | --- |

114.

mano, kad turto kilmės principas palengvina mokesčių institucijoms vykdyti apmokestinimo procesą ir kovoti su mokesčių vengimu; mano, kad sąžininga apmokestinimo sistema yra būtina, ypač krizės metu, kai mokestinė našta yra nesąžiningai perkelta smulkiajam verslui ir namų ūkiams, o mokesčių vengimas iš dalies yra skatinamas ES esančių mokesčių rojų;

| 115. | pažymi, kad labai svarbu stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu skatinant tvarų augimą ES; pabrėžia, kad mažesnis mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo mastas sustiprintų ekonomikos augimo galimybes, nes viešieji finansai taptų patikimesni, o bendrovės galėtų konkuruoti sąžiningai ir vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

115.

pažymi, kad labai svarbu stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu skatinant tvarų augimą ES; pabrėžia, kad mažesnis mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo mastas sustiprintų ekonomikos augimo galimybes, nes viešieji finansai taptų patikimesni, o bendrovės galėtų konkuruoti sąžiningai ir vienodomis sąlygomis;

| 116. | ragina audito bendroves ir teisės konsultantus įspėti nacionalines mokesčių institucijas apie bet kokius audituojamos arba konsultuojamos bendrovės agresyvaus mokesčių planavimo požymius; |
| --- | --- |

116.

ragina audito bendroves ir teisės konsultantus įspėti nacionalines mokesčių institucijas apie bet kokius audituojamos arba konsultuojamos bendrovės agresyvaus mokesčių planavimo požymius;

| 117. | remia Komisijos įsipareigojimus skatinti automatinį keitimąsi informacija; dar kartą ragina sudaryti tarptautiniu mastu privalomą daugiašalį savaiminio keitimosi informacija apie mokesčius susitarimą, kuris taip pat apimtų patikos ir kitus fondus ir kuriame būtų numatytos sankcijos vengiančioms bendradarbiauti jurisdikcijoms ir mokesčių rojuose veikiančioms finansinėms institucijoms; ragina ES priimti priemones, panašias į JAV įstatymą dėl mokesčių rojaus piktnaudžiavimo sustabdymo, ir apsvarstyti galimybę atšaukti bankininkystės licenciją finansinėms institucijoms, kurios vykdo veiklą mokesčių rojuose; ragina Komisiją pateikti Europos juodąjį mokesčių rojų sąrašą, paremtą griežtais kriterijais ir pasiūlyti Europos nuobaudų režimą nebendradarbiavimo atveju arba glaudesnį bendradarbiavimą, jeigu ES masto požiūris nėra įmanomas; |
| --- | --- |

117.

remia Komisijos įsipareigojimus skatinti automatinį keitimąsi informacija; dar kartą ragina sudaryti tarptautiniu mastu privalomą daugiašalį savaiminio keitimosi informacija apie mokesčius susitarimą, kuris taip pat apimtų patikos ir kitus fondus ir kuriame būtų numatytos sankcijos vengiančioms bendradarbiauti jurisdikcijoms ir mokesčių rojuose veikiančioms finansinėms institucijoms; ragina ES priimti priemones, panašias į JAV įstatymą dėl mokesčių rojaus piktnaudžiavimo sustabdymo, ir apsvarstyti galimybę atšaukti bankininkystės licenciją finansinėms institucijoms, kurios vykdo veiklą mokesčių rojuose; ragina Komisiją pateikti Europos juodąjį mokesčių rojų sąrašą, paremtą griežtais kriterijais ir pasiūlyti Europos nuobaudų režimą nebendradarbiavimo atveju arba glaudesnį bendradarbiavimą, jeigu ES masto požiūris nėra įmanomas;

| 118. | ragina valstybes nares ir Europos Parlamentą nedelsiant pasiekti susitarimą dėl ES direktyvų, susijusių su atvirumu ir atskaitomybe; ragina ateityje praplėsti direktyvų taikymo apimtį, įtraukiant visas dideles bendroves, nepriklausomai nuo sektoriaus; |
| --- | --- |

118.

ragina valstybes nares ir Europos Parlamentą nedelsiant pasiekti susitarimą dėl ES direktyvų, susijusių su atvirumu ir atskaitomybe; ragina ateityje praplėsti direktyvų taikymo apimtį, įtraukiant visas dideles bendroves, nepriklausomai nuo sektoriaus;

| 119. | ragina Komisiją patvirtinti griežtus verslo pagrindui taikomus kriterijus, kuo būtų padarytas galas „priedangos“ bendrovėms arba „pašto dėžučių“ bendrovėms, kuriomis padedama teisėtoms ir neteisėtoms mokesčių vengimo ir slėpimo praktikoms; |
| --- | --- |

119.

ragina Komisiją patvirtinti griežtus verslo pagrindui taikomus kriterijus, kuo būtų padarytas galas „priedangos“ bendrovėms arba „pašto dėžučių“ bendrovėms, kuriomis padedama teisėtoms ir neteisėtoms mokesčių vengimo ir slėpimo praktikoms;

| 120. | ragina Komisiją atlikti dabartinių tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių, kurios gali būti laikomos mokesčių rojais galiojančių susitarimų dėl mokesčių vertinimą; taip pat prašo Komisijos pateikti pasiūlymų, įskaitant bet kokio susitarimo persvarstymą, siekiant spręsti šias problemas; ragina Komisiją apie savo išvadas ir pasiūlymus informuoti Europos Parlamentą vėliausiai iki 2013 m. pabaigos; |
| --- | --- |

120.

ragina Komisiją atlikti dabartinių tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių, kurios gali būti laikomos mokesčių rojais galiojančių susitarimų dėl mokesčių vertinimą; taip pat prašo Komisijos pateikti pasiūlymų, įskaitant bet kokio susitarimo persvarstymą, siekiant spręsti šias problemas; ragina Komisiją apie savo išvadas ir pasiūlymus informuoti Europos Parlamentą vėliausiai iki 2013 m. pabaigos;

Naujų technologijų taikymas kovojant su organizuotu nusikalstamumu

| 121. | mano, kad Europos palydovinės Žemės stebėjimo sistemos galėtų padėti nustatyti neteisėtų prekių plukdymo laivais maršrutus ir slaptas jų gabenimo, iškrovimo ar perkrovimo operacijas; todėl ragina teisėsaugos institucijas dažniau naudoti naujas technologijas, įskaitant palydovines stebėjimo sistemas šioje srityje, nes jos gali padėti kovoti su organizuoto nusikalstamumo reiškiniu; |
| --- | --- |

121.

mano, kad Europos palydovinės Žemės stebėjimo sistemos galėtų padėti nustatyti neteisėtų prekių plukdymo laivais maršrutus ir slaptas jų gabenimo, iškrovimo ar perkrovimo operacijas; todėl ragina teisėsaugos institucijas dažniau naudoti naujas technologijas, įskaitant palydovines stebėjimo sistemas šioje srityje, nes jos gali padėti kovoti su organizuoto nusikalstamumo reiškiniu;

| 122. | atkreipia dėmesį į tai, kad visuotinis padidėjęs interneto naudojimas suteikė naujų galimybių naudojant internetą vykdomai nusikalstamai veikai, pvz. intelektinės nuosavybės vagystėms, falsifikuotų gaminių pardavimui ir įsigijimui, tapatybės vagystėms, o tai kelia grėsmę ekonomikai, Europos Sąjungos piliečių saugumui ir sveikatai; |
| --- | --- |

122.

atkreipia dėmesį į tai, kad visuotinis padidėjęs interneto naudojimas suteikė naujų galimybių naudojant internetą vykdomai nusikalstamai veikai, pvz. intelektinės nuosavybės vagystėms, falsifikuotų gaminių pardavimui ir įsigijimui, tapatybės vagystėms, o tai kelia grėsmę ekonomikai, Europos Sąjungos piliečių saugumui ir sveikatai;

| 123. | pažymi, kad, norint kovoti su vis dažnesniais elektroniniais nusikaltimais, reikalingos švietimo, informuotumo ir viešumo kampanijos; pabrėžia, kad visuomenės informuotumo ir įgūdžių trūkumas padeda organizuotoms nusikalstamoms grupėms pasinaudoti internetu ir jo teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

123.

pažymi, kad, norint kovoti su vis dažnesniais elektroniniais nusikaltimais, reikalingos švietimo, informuotumo ir viešumo kampanijos; pabrėžia, kad visuomenės informuotumo ir įgūdžių trūkumas padeda organizuotoms nusikalstamoms grupėms pasinaudoti internetu ir jo teikiamomis galimybėmis;

| 124. | palankiai vertina tai, kad įkurtas Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3), ir skatina toliau tobulinti šią agentūrą, visų pirma siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu (taip pat tarpvalstybiniu lygiu ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis); |
| --- | --- |

124.

palankiai vertina tai, kad įkurtas Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3), ir skatina toliau tobulinti šią agentūrą, visų pirma siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu (taip pat tarpvalstybiniu lygiu ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis);

| 125. | pabrėžia, kad būtina skubiai sukurti suderintą ir tikslią termino „elektroninis nusikaltimas“ sąvoką, kuri galėtų būti taikoma visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

125.

pabrėžia, kad būtina skubiai sukurti suderintą ir tikslią termino „elektroninis nusikaltimas“ sąvoką, kuri galėtų būti taikoma visose ES valstybėse narėse;

| 126. | ragina remti mokslinius tyrimus, susijusius su naujų technologijų naudojimu taikant įvairias valstybių narių naudojamas kontrolės sistemas, ir sudaryti palankesnes sąlygas joms taikyti; jos galėtų apimti, pvz., internetu vykdomą stebėseną ir įrašus, susijusius su mokesčių kontrole vietoje, muitais ir kitokio pobūdžio kontrole, kurią vykdo centralizuoti kovos su korupcija padaliniai; |
| --- | --- |

126.

ragina remti mokslinius tyrimus, susijusius su naujų technologijų naudojimu taikant įvairias valstybių narių naudojamas kontrolės sistemas, ir sudaryti palankesnes sąlygas joms taikyti; jos galėtų apimti, pvz., internetu vykdomą stebėseną ir įrašus, susijusius su mokesčių kontrole vietoje, muitais ir kitokio pobūdžio kontrole, kurią vykdo centralizuoti kovos su korupcija padaliniai;

| 127. | ragina sukurti bendrą informavimo sistemą, kurioje būtų kaupiami duomenys apie visus sukčiavimo ir korupcijos atvejus, dėl kurių buvo vykdomas baudžiamasis persekiojimas (užtikrinant tinkamą asmens duomenų apsaugą ir laikantis nekaltumo prezumpcijos); |
| --- | --- |

127.

ragina sukurti bendrą informavimo sistemą, kurioje būtų kaupiami duomenys apie visus sukčiavimo ir korupcijos atvejus, dėl kurių buvo vykdomas baudžiamasis persekiojimas (užtikrinant tinkamą asmens duomenų apsaugą ir laikantis nekaltumo prezumpcijos);

Baigiamosios rekomendacijos

| 128. | primygtinai ragina įsteigti Europos prokuratūrą, kaip numatyta SESV 86 straipsnyje, ypač siekiant kovoti su Europos Sąjungos finansinius interesus pažeidžiančiais nusikaltimais ir sunkiais tarpvalstybinio pobūdžio nusikaltimais, juos tirti, už juos traukti atsakomybėn ir teisti; rekomenduoja sukurti veiksmingą ir paprastą būsimos Europos prokuratūros struktūrą ir prokuratūrai pavesti koordinuoti ir skatintų nacionalines valdžios institucijas, siekiant užtikrinti didesnį tyrimų nuoseklumą vadovaujantis vienodomis procesinėmis taisyklėmis; mano, jog labai svarbu, kad Komisija iki 2013 m. rugsėjo mėn. pateiktų pasiūlymą, kuriame aiškiai apibrėžtų Europos prokuratūros struktūrą, jos atskaitomybę Europos Parlamentui ir ypač šios institucijos sąveiką su Europolu, Eurojustu, OLAF ir Pagrindinių teisių agentūra, taip pat mano, kad Europos prokuratūros veikla turėtų būti grindžiama aiškia procesinių teisių sistema ir kad būtų aiškiai apibrėžti nusikaltimai, kurie priskirti šios institucijos kompetencijai; |
| --- | --- |

128.

primygtinai ragina įsteigti Europos prokuratūrą, kaip numatyta SESV 86 straipsnyje, ypač siekiant kovoti su Europos Sąjungos finansinius interesus pažeidžiančiais nusikaltimais ir sunkiais tarpvalstybinio pobūdžio nusikaltimais, juos tirti, už juos traukti atsakomybėn ir teisti; rekomenduoja sukurti veiksmingą ir paprastą būsimos Europos prokuratūros struktūrą ir prokuratūrai pavesti koordinuoti ir skatintų nacionalines valdžios institucijas, siekiant užtikrinti didesnį tyrimų nuoseklumą vadovaujantis vienodomis procesinėmis taisyklėmis; mano, jog labai svarbu, kad Komisija iki 2013 m. rugsėjo mėn. pateiktų pasiūlymą, kuriame aiškiai apibrėžtų Europos prokuratūros struktūrą, jos atskaitomybę Europos Parlamentui ir ypač šios institucijos sąveiką su Europolu, Eurojustu, OLAF ir Pagrindinių teisių agentūra, taip pat mano, kad Europos prokuratūros veikla turėtų būti grindžiama aiškia procesinių teisių sistema ir kad būtų aiškiai apibrėžti nusikaltimai, kurie priskirti šios institucijos kompetencijai;

| 129. | mano, kad Eurojustas galėtų ir toliau nagrinėti nusikaltimus, nurodytus SESV 83 straipsnio 1 dalyje, o prireikus – ir nusikaltimus, susijusius su ES politikos įgyvendinimu, kaip nustatyta SESV 83 straipsnio 2 dalyje, užtikrindamas, kad atliekant būsimą jo veiklos apžvalgą būtų pateikta ataskaita, kaip laikomasi demokratinių principų ir pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

129.

mano, kad Eurojustas galėtų ir toliau nagrinėti nusikaltimus, nurodytus SESV 83 straipsnio 1 dalyje, o prireikus – ir nusikaltimus, susijusius su ES politikos įgyvendinimu, kaip nustatyta SESV 83 straipsnio 2 dalyje, užtikrindamas, kad atliekant būsimą jo veiklos apžvalgą būtų pateikta ataskaita, kaip laikomasi demokratinių principų ir pagrindinių teisių;

| 130. | primygtinai ragina valstybes nares nemažinti Sąjungos biudžeto dėl trumpalaikių priežasčių, tačiau suteikti papildomų lėšų Europolui, Eurojustui, FRONTEX ir būsimai Europos prokuratūrai, nes jų sėkmė labai padeda sumažinti mokesčių praradimus valstybėms narėms; |
| --- | --- |

130.

primygtinai ragina valstybes nares nemažinti Sąjungos biudžeto dėl trumpalaikių priežasčių, tačiau suteikti papildomų lėšų Europolui, Eurojustui, FRONTEX ir būsimai Europos prokuratūrai, nes jų sėkmė labai padeda sumažinti mokesčių praradimus valstybėms narėms;

| 131. | pageidauja, kad būtų sudarytas susitarimas su Lichtenšteinu siekiant kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

131.

pageidauja, kad būtų sudarytas susitarimas su Lichtenšteinu siekiant kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu;

| 132. | primygtinai ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, nuostatas į nacionalinę teisę; ragina Komisiją užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų tinkamai perkeltos visos nuostatos; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją pabaigti rengti gaires dėl nusikalstama veika įtariamų ir kaltinamų asmenų teisių, įskaitant direktyvą dėl kardomojo kalinimo; |
| --- | --- |

132.

primygtinai ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti Direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, nuostatas į nacionalinę teisę; ragina Komisiją užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų tinkamai perkeltos visos nuostatos; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją pabaigti rengti gaires dėl nusikalstama veika įtariamų ir kaltinamų asmenų teisių, įskaitant direktyvą dėl kardomojo kalinimo;

| 133. | ragina griežčiau bausti už dalyvavimą organizuotose nusikalstamose grupėse ir už nusikalstamą veiką, susijusią su prekyba narkotikais, žmonėmis ir jų organais; |
| --- | --- |

133.

ragina griežčiau bausti už dalyvavimą organizuotose nusikalstamose grupėse ir už nusikalstamą veiką, susijusią su prekyba narkotikais, žmonėmis ir jų organais;

| 134. | primygtinai ragina valstybes nares atsižvelgiant į JT Konvencijoje prieš korupciją pateiktas rekomendacijas priimti teisės aktus ir imtis kitų priemonių, kad nusikalstama veika būtų laikomi tokie veiksmai, kaip tyčinis neteisėtas praturtėjimas, tai yra didelis valstybės pareigūno turto padidėjimas, kurio jis negali pagrįsti savo teisėtomis pajamomis; |
| --- | --- |

134.

primygtinai ragina valstybes nares atsižvelgiant į JT Konvencijoje prieš korupciją pateiktas rekomendacijas priimti teisės aktus ir imtis kitų priemonių, kad nusikalstama veika būtų laikomi tokie veiksmai, kaip tyčinis neteisėtas praturtėjimas, tai yra didelis valstybės pareigūno turto padidėjimas, kurio jis negali pagrįsti savo teisėtomis pajamomis;

| 135. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad prie vadinamųjų euronusikaltimų nepriskiriama daugybė vadinamųjų naujų nusikaltimų, pvz., neteisėta prekyba atliekomis, meno kūriniais ir saugomomis rūšimis, taip pat prekių klastojimas, kurie itin pelningi nusikalstamoms organizacijoms, turi itin didelį neigiamą socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį poveikį ir visų pirma vykdomi tarpvalstybiniu mastu; mano, kad į šią nusikalstamą veiką reikėtų tinkamai atsižvelgti priimant ES lygmens sprendimus, taigi siūlo Tarybai pasinaudoti pagal SESV 83 straipsnio 1 dalį jai suteiktais įgaliojimais ir priimti sprendimą, kuriame būtų apibrėžiamos kitos nusikalstamos veiklos sritys, įskaitant nurodytas pirmiau; |
| --- | --- |

135.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad prie vadinamųjų euronusikaltimų nepriskiriama daugybė vadinamųjų naujų nusikaltimų, pvz., neteisėta prekyba atliekomis, meno kūriniais ir saugomomis rūšimis, taip pat prekių klastojimas, kurie itin pelningi nusikalstamoms organizacijoms, turi itin didelį neigiamą socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį poveikį ir visų pirma vykdomi tarpvalstybiniu mastu; mano, kad į šią nusikalstamą veiką reikėtų tinkamai atsižvelgti priimant ES lygmens sprendimus, taigi siūlo Tarybai pasinaudoti pagal SESV 83 straipsnio 1 dalį jai suteiktais įgaliojimais ir priimti sprendimą, kuriame būtų apibrėžiamos kitos nusikalstamos veiklos sritys, įskaitant nurodytas pirmiau;

| 136. | ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl veiksmingos Europos informatorių apsaugos programos, kai esama sąsajos su tarpvalstybine ir ES finansinius interesus pažeidžiančia korupcija, taip pat dėl liudytojų ir su teisėsauga bendradarbiaujančių asmenų apsaugos, kuriame visų pirma būtų sprendžiami sunkių jų gyvenimo sąlygų klausimai, pradedant nuo atsakomųjų veiksmų pavojaus iki giminystės ryšių nutrūkimo, nuo teritorinės iki socialinės ir profesinės atskirties; |
| --- | --- |

136.

ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl veiksmingos Europos informatorių apsaugos programos, kai esama sąsajos su tarpvalstybine ir ES finansinius interesus pažeidžiančia korupcija, taip pat dėl liudytojų ir su teisėsauga bendradarbiaujančių asmenų apsaugos, kuriame visų pirma būtų sprendžiami sunkių jų gyvenimo sąlygų klausimai, pradedant nuo atsakomųjų veiksmų pavojaus iki giminystės ryšių nutrūkimo, nuo teritorinės iki socialinės ir profesinės atskirties;

| 137. | mano, kad elgesys su liudytojais ir apsaugos programų valdymas negali priklausyti nuo biudžetinių apribojimų, kadangi nei nacionalinės, nei ES institucijos negali nevykdyti pareigos užtikrinti piliečių, ypač tų asmenų, kurie paaukojo savo egzistenciją siekdami padėti valstybei, saugumą ir saugą; ragina visas valstybes nares imtis būtinų teisinių ar kitokio pobūdžio priemonių, kad būtų užtikrintas fizinis liudytojų ir jų šeimų saugumas, kad jie turėtų teisę tęsti orų socialinį, profesinį, šeimos ir ekonominį gyvenimą, gaudami tinkamą paramą iš institucijų (įskaitant nuostatą dėl liudytojų įdarbinimo viešojoje tarnyboje); |
| --- | --- |

137.

mano, kad elgesys su liudytojais ir apsaugos programų valdymas negali priklausyti nuo biudžetinių apribojimų, kadangi nei nacionalinės, nei ES institucijos negali nevykdyti pareigos užtikrinti piliečių, ypač tų asmenų, kurie paaukojo savo egzistenciją siekdami padėti valstybei, saugumą ir saugą; ragina visas valstybes nares imtis būtinų teisinių ar kitokio pobūdžio priemonių, kad būtų užtikrintas fizinis liudytojų ir jų šeimų saugumas, kad jie turėtų teisę tęsti orų socialinį, profesinį, šeimos ir ekonominį gyvenimą, gaudami tinkamą paramą iš institucijų (įskaitant nuostatą dėl liudytojų įdarbinimo viešojoje tarnyboje);

| 138. | ragina Komisiją kuo skubiau įgyvendinti visas priemones ir instrumentus, nurodytus Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m.“ (COM(2012)0286); |
| --- | --- |

138.

ragina Komisiją kuo skubiau įgyvendinti visas priemones ir instrumentus, nurodytus Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategija 2012–2016 m.“ (COM(2012)0286);

| 139. | ragina Komisiją, remiantis SESV 88 straipsnio 2 dalimi, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europolo, siekiant pagerinti šios agentūros operatyvinių veiksmų našumą ir veiksmingumą kovojant su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad dėl būsimos agentūros reformos neturėtų būti daromas neigiamas poveikis išskirtiniam Europos policijos koledžo (CEPOL) vaidmeniui ES vykdant mokymo veiklą teisėsaugos srityje; |
| --- | --- |

139.

ragina Komisiją, remiantis SESV 88 straipsnio 2 dalimi, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europolo, siekiant pagerinti šios agentūros operatyvinių veiksmų našumą ir veiksmingumą kovojant su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad dėl būsimos agentūros reformos neturėtų būti daromas neigiamas poveikis išskirtiniam Europos policijos koledžo (CEPOL) vaidmeniui ES vykdant mokymo veiklą teisėsaugos srityje;

| 140. | primena visoms valstybėms narėms, kad jos turėtų nedelsdamos į savo nacionalinę teisę perkelti visus esamus ES ir tarptautinius teisinius instrumentus, kad galėtų, visų pirma, imtis veiksmų atsižvelgiant į pakartotinius Komisijos raginimus į nacionalinę teisę tinkamai perkelti daugelį esamų pagrindų sprendimų; |
| --- | --- |

140.

primena visoms valstybėms narėms, kad jos turėtų nedelsdamos į savo nacionalinę teisę perkelti visus esamus ES ir tarptautinius teisinius instrumentus, kad galėtų, visų pirma, imtis veiksmų atsižvelgiant į pakartotinius Komisijos raginimus į nacionalinę teisę tinkamai perkelti daugelį esamų pagrindų sprendimų;

| 141. | pabrėžia, kad yra svarbu skatinti teisėtumo kultūrą ir plėsti piliečių žinias apie mafiją kaip reiškinį; šiuo klausimu pripažįsta kultūros, poilsio ir sporto asociacijų vaidinamą svarbų vaidmenį plečiant piliečių žinias apie kovą su organizuotu nusikalstamumu ir teisėtumo bei teisingumo skatinimą; |
| --- | --- |

141.

pabrėžia, kad yra svarbu skatinti teisėtumo kultūrą ir plėsti piliečių žinias apie mafiją kaip reiškinį; šiuo klausimu pripažįsta kultūros, poilsio ir sporto asociacijų vaidinamą svarbų vaidmenį plečiant piliečių žinias apie kovą su organizuotu nusikalstamumu ir teisėtumo bei teisingumo skatinimą;

| 142. | ragina Komisiją parengti Europos kovos su neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais veiksmų planą, kuriame būtų nurodyti aiškūs tikslai ES vidaus ir išorės politikos srityje, kad būtų galima sumažinti neteisėtos prekybos laukiniais gyvūnais ir jų kūnų dalimis mastą; ragina Komisiją ir Tarybą pasinaudoti savo prekybos ir plėtros (vystymosi) instrumentais, kad būtų parengtos tikslinės programos, kurioms būtų skiriama didžioji dalis lėšų ir kuriomis būtų siekiama stiprinti Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) įgyvendinimą ir sutelkti išteklius, kad būtų didinami pajėgumai siekiant kovoti su brakonieriavimu ir neteisėta prekyba, visų pirma remti, stiprinti ir plėtoti vykdymo užtikrinimo iniciatyvas, pvz., laukinės gyvūnijos apsaugos vykdymo užtikrinimo tinklus ASEAN-WEN ir HA-WEN, kuriais siekiama įsteigti regioninius kompetencijos centrus ir nustatyti bendradarbiavimo kovojant su nusikaltimais prieš laukinę gyvūniją modelius; |
| --- | --- |

142.

ragina Komisiją parengti Europos kovos su neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais veiksmų planą, kuriame būtų nurodyti aiškūs tikslai ES vidaus ir išorės politikos srityje, kad būtų galima sumažinti neteisėtos prekybos laukiniais gyvūnais ir jų kūnų dalimis mastą; ragina Komisiją ir Tarybą pasinaudoti savo prekybos ir plėtros (vystymosi) instrumentais, kad būtų parengtos tikslinės programos, kurioms būtų skiriama didžioji dalis lėšų ir kuriomis būtų siekiama stiprinti Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) įgyvendinimą ir sutelkti išteklius, kad būtų didinami pajėgumai siekiant kovoti su brakonieriavimu ir neteisėta prekyba, visų pirma remti, stiprinti ir plėtoti vykdymo užtikrinimo iniciatyvas, pvz., laukinės gyvūnijos apsaugos vykdymo užtikrinimo tinklus ASEAN-WEN ir HA-WEN, kuriais siekiama įsteigti regioninius kompetencijos centrus ir nustatyti bendradarbiavimo kovojant su nusikaltimais prieš laukinę gyvūniją modelius;

| 143. | prašo taikyti suderintas ir griežtas sankcijas už laukinių gyvūnų ir jų kūnų dalių, taip pat retų augalų ir medžių kontrabandą į Sąjungą; |
| --- | --- |

143.

prašo taikyti suderintas ir griežtas sankcijas už laukinių gyvūnų ir jų kūnų dalių, taip pat retų augalų ir medžių kontrabandą į Sąjungą;

o

o o

| 144. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams, Europos policijos koledžui, Europolui, Eurojustui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai, Europos Tarybai, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai, Interpolui, Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biurui, Pasaulio bankui ir Finansinių veiksmų darbo grupei. |
| --- | --- |

144.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams, Europos policijos koledžui, Europolui, Eurojustui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai, Europos Tarybai, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai, Interpolui, Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biurui, Pasaulio bankui ir Finansinių veiksmų darbo grupei.

---

(1)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

(2)  OL C 195, 1997 6 25, p. 1.

(3)  OL L 300, 2008 11 11, p. 42.

(4)  OL L 182, 2001 7 5, p. 1.

(5)  OL L 196, 2003 8 2, p. 45.

(6)  OL L 68, 2005 3 15, p. 49.

(7)  OL L 328, 2006 11 24, p. 59.

(8)  OL L 332, 2007 12 18, p. 103.

(9)  OL L 190, 2002 7 18, p. 1.

(10)  OL L 162, 2002 6 20, p. 1.

(11)  OL L 321, 2009 12 8, p. 44.

(12)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(13)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(14)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

(15)  OL L 309, 2005 11 25, p. 9.

(16)  OL L 47, 2004 2 18, p. 1.

(17)  OL L 345, 2006 12 8, p. 1.

(18)  OL L 192, 2003 7 31, p. 54.

(19)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

(20)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

(21)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(22)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 37.

(23)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 121.

(24)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 66.

(25)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0208.

(26)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0516.

(27)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0098.

(28)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0004.

(29)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 254.

(30)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)00205.

(31)  Europos Parlamentas. Tyrimas „Atgrasymas nuo sukčiavimo ES lėšų srityje pasitelkiant tiriamąją žurnalistiką 27 ES valstybėse narėse“, PE 490.663, 2012 m. spalio 17 d.

(32)  Specialus „Eurobarometras“ Nr. 374 korupcijos tema, 2012 m. vasario mėn.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/40

---

P7_TA(2013)0246

Socialinis būstas Europos Sąjungoje

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (2012/2293(INI))

(2016/C 065/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 14, 148, 151, 153 ir 160 straipsnius ir į jos Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 14, 148, 151, 153 ir 160 straipsnius ir į jos Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 34 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 34 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 30 straipsnį (teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties), 31 straipsnį (teisė į būstą) ir 16 straipsnį (šeimos teisė į socialinę, teisinę ir ekonominę apsaugą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 30 straipsnį (teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties), 31 straipsnį (teisė į būstą) ir 16 straipsnį (šeimos teisė į socialinę, teisinę ir ekonominę apsaugą),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nuomones šiuo klausimu ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (7) šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nuomones šiuo klausimu ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (7) šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) N. 1260/1999 (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) N. 1260/1999 (9),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (10),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (11), ir su ja susijusią savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (11), ir su ja susijusią savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros (12),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (13),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą „ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarka“ (COM(2011)0146) ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (14) šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą „ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarka“ (COM(2011)0146) ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (14) šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. gegužės 15 d. Dirvožemio nepralaidumo vandeniui mažinimo, šio proceso švelninimo arba kompensavimo geriausios patirties gaires (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2012 m. gegužės 15 d. Dirvožemio nepralaidumo vandeniui mažinimo, šio proceso švelninimo arba kompensavimo geriausios patirties gaires (SWD(2012)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m sausio 8 d. Komisijos užimtumo ir socialinės plėtros Europoje apžvalgą (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m sausio 8 d. Komisijos užimtumo ir socialinės plėtros Europoje apžvalgą (15),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 20 d. socialinių investicijų priemonių paketą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. vasario 20 d. socialinių investicijų priemonių paketą,

| — | atsižvelgdamas į Europos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS) apžvalgą ir 2012 m. vasario 8 d. Eurostato pranešimą spaudai (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS) apžvalgą ir 2012 m. vasario 8 d. Eurostato pranešimą spaudai (16),

| — | atsižvelgdamas į ES statistinius duomenis, pateikiamus Trečiojo Europos gyvenimo kokybės tyrimo ataskaitoje, ypač į jos 6 straipsnį (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES statistinius duomenis, pateikiamus Trečiojo Europos gyvenimo kokybės tyrimo ataskaitoje, ypač į jos 6 straipsnį (17),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitą „Konsultavimo namų ūkio įsiskolinimo klausimais paslaugos Europos Sąjungoje“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitą „Konsultavimo namų ūkio įsiskolinimo klausimais paslaugos Europos Sąjungoje“ (18),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Romų gyvenimo sąlygos: standartų neatitinkantis būstas ir sveikata“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound ataskaitą „Romų gyvenimo sąlygos: standartų neatitinkantis būstas ir sveikata“ (19),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (20),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-415/11 (Mohamed Aziz) dėl hipotekos paskolų vartotojų apsaugos nuo bankų, jiems pasiūlius nesąžiningas sutarties sąlygas (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-415/11 (Mohamed Aziz) dėl hipotekos paskolų vartotojų apsaugos nuo bankų, jiems pasiūlius nesąžiningas sutarties sąlygas (21),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (22),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. Tarybos deklaraciją „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai: bendras darbas kovojant su skurdu 2010 m. ir vėliau“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. Tarybos deklaraciją „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai: bendras darbas kovojant su skurdu 2010 m. ir vėliau“ (23),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 18 d. Socialinės apsaugos komiteto ataskaitą „Strategijos „Europa 2020“ socialinės dimensijos įvertinimas“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 18 d. Socialinės apsaugos komiteto ataskaitą „Strategijos „Europa 2020“ socialinės dimensijos įvertinimas“ (24),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 5 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendra socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaita“ (SEC(2010)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 5 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendra socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaita“ (SEC(2010)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 15 d. Socialinės apsaugos komiteto ataskaitą „2010 m. bendra socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaita“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 15 d. Socialinės apsaugos komiteto ataskaitą „2010 m. bendra socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaita“ (25),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Socialinio būsto, kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, apibrėžties problemos“ (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Socialinio būsto, kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, apibrėžties problemos“ (26),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Europos socialinio būsto darbotvarkės kūrimas“ (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „Europos socialinio būsto darbotvarkės kūrimas“ (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos strategijos ir strategijos „2020 m. ES“ tikslų (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos strategijos ir strategijos „2020 m. ES“ tikslų (30),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. teisėkūros rezoliuciją „Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis“ (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. teisėkūros rezoliuciją „Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis“ (31),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (32),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (33),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl būsto ir regioninės politikos (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl būsto ir regioninės politikos (34),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (35),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (36) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rašytinį pareiškimą dėl ES benamystės strategijos (37), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (36) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rašytinį pareiškimą dėl ES benamystės strategijos (37),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo atliktą trečiąjį Europos gyvenimo kokybės tyrimą „Gyvenimo kokybė Europoje: Krizės poveikis“ (38), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo atliktą trečiąjį Europos gyvenimo kokybės tyrimą „Gyvenimo kokybė Europoje: Krizės poveikis“ (38),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 ir 10 d. Europos konsensuso konferencijos dėl benamystės galutines rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 ir 10 d. Europos konsensuso konferencijos dėl benamystės galutines rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0155/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0155/2013),

| A. | kadangi teisė į būstą yra pagrindinė teisė, kurią galima vertinti kaip išankstinę sąlygą norint naudotis kitomis pagrindinėmis teisėmis ir oriai gyventi bei sudarančia galimybę naudotis šiomis teisėmis; kadangi užtikrinti teisę į tinkamą būstą yra valstybėms narėms tenkanti tarptautinė prievolė, į kurią Sąjunga turi atsižvelgti, kadangi teisė turėti būstą ir parama aprūpinant būstu yra pripažintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 34 straipsnyje, Europos Tarybos patvirtintos Europos socialinės chartijos (pataisytos redakcijos) 30 ir 31 straipsniuose, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje ir daugelyje valstybių narių konstitucijų; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į būstą yra pagrindinė teisė, kurią galima vertinti kaip išankstinę sąlygą norint naudotis kitomis pagrindinėmis teisėmis ir oriai gyventi bei sudarančia galimybę naudotis šiomis teisėmis; kadangi užtikrinti teisę į tinkamą būstą yra valstybėms narėms tenkanti tarptautinė prievolė, į kurią Sąjunga turi atsižvelgti, kadangi teisė turėti būstą ir parama aprūpinant būstu yra pripažintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 34 straipsnyje, Europos Tarybos patvirtintos Europos socialinės chartijos (pataisytos redakcijos) 30 ir 31 straipsniuose, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje ir daugelyje valstybių narių konstitucijų;

| B. | kadangi valstybių narių nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos turi teisę ir pareigą parengti savo būsto politiką ir imtis reikiamų veiksmų, kad atitinkamose jų būsto rinkose, atsižvelgiant į jų gyventojų poreikius, būtų puoselėjama ši pagrindinė teisė, kurios tikslas – kad visi piliečiai turėtų galimybes apsirūpinti tinkamu būstu už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybių narių nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos turi teisę ir pareigą parengti savo būsto politiką ir imtis reikiamų veiksmų, kad atitinkamose jų būsto rinkose, atsižvelgiant į jų gyventojų poreikius, būtų puoselėjama ši pagrindinė teisė, kurios tikslas – kad visi piliečiai turėtų galimybes apsirūpinti tinkamu būstu už prieinamą kainą;

| C. | kadangi prieinama, tinkama ir saugi nakvynė yra tinkama priemonė siekiant socialinio teisingumo ir sanglaudos, o investicijos į prieinamą būstą yra išankstinė geresnio darbo jėgos judumo ir didesnių įsidarbinimo galimybių užtikrinimo sąlyga, o norint patenkinti būsto paklausą, užtikrinti prieinamą būstą platiems gyventojų sluoksniams, paskatinti ekonomiką, kontroliuoti dirbtinai išpūstų nekilnojamo turto kainų reiškinį, kovoti su energijos nepritekliumi ir užtikrinti valstybių narių pajamas iš mokesčių yra būtina statyti ir renovuoti socialinius būstus; |
| --- | --- |

C.

kadangi prieinama, tinkama ir saugi nakvynė yra tinkama priemonė siekiant socialinio teisingumo ir sanglaudos, o investicijos į prieinamą būstą yra išankstinė geresnio darbo jėgos judumo ir didesnių įsidarbinimo galimybių užtikrinimo sąlyga, o norint patenkinti būsto paklausą, užtikrinti prieinamą būstą platiems gyventojų sluoksniams, paskatinti ekonomiką, kontroliuoti dirbtinai išpūstų nekilnojamo turto kainų reiškinį, kovoti su energijos nepritekliumi ir užtikrinti valstybių narių pajamas iš mokesčių yra būtina statyti ir renovuoti socialinius būstus;

| D. | kadangi pagal subsidiarumo principą valstybės narės, lygiagrečiai su spontaniškai rinkoje atsirandančia pasiūla ir ją papildydamos, turėtų atlikti svarbų vaidmenį suteikdamos socialinį būstą, jį užsakydamos ir organizuodamos socialinio būsto pasiūlą, taip pat turėti plačius įgaliojimus tai daryti; kadangi suteikiant socialinį būstą būtina užtikrinti aukštą kokybės, saugos ir įperkamumo lygį ir propaguoti lygias galimybes ir vartotojų teises; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal subsidiarumo principą valstybės narės, lygiagrečiai su spontaniškai rinkoje atsirandančia pasiūla ir ją papildydamos, turėtų atlikti svarbų vaidmenį suteikdamos socialinį būstą, jį užsakydamos ir organizuodamos socialinio būsto pasiūlą, taip pat turėti plačius įgaliojimus tai daryti; kadangi suteikiant socialinį būstą būtina užtikrinti aukštą kokybės, saugos ir įperkamumo lygį ir propaguoti lygias galimybes ir vartotojų teises;

| E. | kadangi daugumoje ES valstybių narių trūksta socialinių būstų ir didėja įperkamo būsto paklausa; kadangi pasikeitė socialiniu būstu besinaudojančių žmonių socialinės ir šeiminės ypatybės; kadangi reikia atpažinti šiuos naujus socialinius veiksnius, kad valstybės narės ir atitinkamos jų regionų ir vietos valdžios institucijos galėtų parengti realias aplinkybes labiau atitinkančias įvairias būsto strategijas; |
| --- | --- |

E.

kadangi daugumoje ES valstybių narių trūksta socialinių būstų ir didėja įperkamo būsto paklausa; kadangi pasikeitė socialiniu būstu besinaudojančių žmonių socialinės ir šeiminės ypatybės; kadangi reikia atpažinti šiuos naujus socialinius veiksnius, kad valstybės narės ir atitinkamos jų regionų ir vietos valdžios institucijos galėtų parengti realias aplinkybes labiau atitinkančias įvairias būsto strategijas;

| F. | kadangi socialinio būsto politika yra sudėtinė visuotinės ekonominės svarbos paslaugų dalis, vykdoma siekiant padėti patenkinti būsto poreikį, palengvinti sąlygas norint įsigyti nuosavybę, propaguoti būstų kokybę, gerinti esamus būstus ir suderinti išlaidas būstui su šeimos padėtimi ir gyventojų ištekliais, tačiau sudaryti tokias sąlygas, kad ir jie patys turėtų dėti pastangas; |
| --- | --- |

F.

kadangi socialinio būsto politika yra sudėtinė visuotinės ekonominės svarbos paslaugų dalis, vykdoma siekiant padėti patenkinti būsto poreikį, palengvinti sąlygas norint įsigyti nuosavybę, propaguoti būstų kokybę, gerinti esamus būstus ir suderinti išlaidas būstui su šeimos padėtimi ir gyventojų ištekliais, tačiau sudaryti tokias sąlygas, kad ir jie patys turėtų dėti pastangas;

| G. | kadangi socialinio būsto kokybės ir pirkimo ar nuomos kainos santykis turėtų būti racionalus, turėtų būti sudarytos galimybės taupyti energiją, jis turėtų būti pastatytas aplinkoje, kurioje yra žaliųjų erdvių ir kuri yra pritaikyta įvairioms kartoms atsižvelgiant į ypatingus vaikų ir pagyvenusių žmonių poreikius; |
| --- | --- |

G.

kadangi socialinio būsto kokybės ir pirkimo ar nuomos kainos santykis turėtų būti racionalus, turėtų būti sudarytos galimybės taupyti energiją, jis turėtų būti pastatytas aplinkoje, kurioje yra žaliųjų erdvių ir kuri yra pritaikyta įvairioms kartoms atsižvelgiant į ypatingus vaikų ir pagyvenusių žmonių poreikius;

| H. | kadangi, siekiant užkirsti kelią benamių skaičiaus didėjimui ir būsimoms nekilnojamojo turto krizėms, hipotekos taisyklės turi būti nustatytos taip, kad užtikrintų vartotojų apsaugą ir teisingą rizikos pasidalijimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant užkirsti kelią benamių skaičiaus didėjimui ir būsimoms nekilnojamojo turto krizėms, hipotekos taisyklės turi būti nustatytos taip, kad užtikrintų vartotojų apsaugą ir teisingą rizikos pasidalijimą;

| I. | kadangi socialinis būstas labai svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų (ypač skurdo panaikinimo tikslo, įskaitant kelio užkirtimą nepalankių sąlygų perdavimui iš kartos į kartą), nes taip padedama užtikrinti aukštą užimtumo, socialinės įtraukties ir socialinės sanglaudos lygį, skatinti specialistų judumą, o renovuojant pastatus kovoti su klimato kaita ir energijos nepritekliumi; |
| --- | --- |

I.

kadangi socialinis būstas labai svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų (ypač skurdo panaikinimo tikslo, įskaitant kelio užkirtimą nepalankių sąlygų perdavimui iš kartos į kartą), nes taip padedama užtikrinti aukštą užimtumo, socialinės įtraukties ir socialinės sanglaudos lygį, skatinti specialistų judumą, o renovuojant pastatus kovoti su klimato kaita ir energijos nepritekliumi;

| J. | kadangi finansų ir ekonominė krizė, griežto taupymo priemonės, kylančios būsto kainos ir mažėjančios namų ūkių pajamos – dėl šių kartu atsiradusių veiksnių ES padidėjo nedarbas ir socialinė atskirtis, ypatingai palietusi labiausiai pažeidžiamų žmonių grupes, todėl padidėjo socialinės apsaugos tarnyboms tenkanti našta; atkreipia dėmesį į tai, kad nors investicijoms į socialinį būstą skiriamos viešosios išlaidos yra svarbi stabilumą užtikrinanti priemonė, dėl naujausių griežto biudžeto taupymo priemonių šios išlaidos buvo labai sumažintos; |
| --- | --- |

J.

kadangi finansų ir ekonominė krizė, griežto taupymo priemonės, kylančios būsto kainos ir mažėjančios namų ūkių pajamos – dėl šių kartu atsiradusių veiksnių ES padidėjo nedarbas ir socialinė atskirtis, ypatingai palietusi labiausiai pažeidžiamų žmonių grupes, todėl padidėjo socialinės apsaugos tarnyboms tenkanti našta; atkreipia dėmesį į tai, kad nors investicijoms į socialinį būstą skiriamos viešosios išlaidos yra svarbi stabilumą užtikrinanti priemonė, dėl naujausių griežto biudžeto taupymo priemonių šios išlaidos buvo labai sumažintos;

| K. | kadangi ekonomikos ir socialinė krizė daro tiesioginį neigiamą poveikį statybų ir būsto renovacijos sektoriaus, ypač socialinio būsto sektoriaus, veiklai ir šioje srityje teikiamai finansinei paramai, nes sprogo nekilnojamojo turto burbulai, sumenko kreditų rinkos, vėlavo mokėjimai, sumažėjo viešųjų pirkimų užsakymų; kadangi statybos sektorius gali būti varomoji jėga, padedanti tvariai išeiti iš krizės naudojant integracines priemones ir išspręsti su klimato kaita ir energetika susijusias problemas; |
| --- | --- |

K.

kadangi ekonomikos ir socialinė krizė daro tiesioginį neigiamą poveikį statybų ir būsto renovacijos sektoriaus, ypač socialinio būsto sektoriaus, veiklai ir šioje srityje teikiamai finansinei paramai, nes sprogo nekilnojamojo turto burbulai, sumenko kreditų rinkos, vėlavo mokėjimai, sumažėjo viešųjų pirkimų užsakymų; kadangi statybos sektorius gali būti varomoji jėga, padedanti tvariai išeiti iš krizės naudojant integracines priemones ir išspręsti su klimato kaita ir energetika susijusias problemas;

| L. | kadangi griežto taupymo ir fiskalinio konsolidavimo priemonės turi būti suderintos su bendra investicijų strategija siekiant tvaraus integracinio augimo, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai, įskaitant kovos su skurdu ir socialine atskirtimi tikslus; |
| --- | --- |

L.

kadangi griežto taupymo ir fiskalinio konsolidavimo priemonės turi būti suderintos su bendra investicijų strategija siekiant tvaraus integracinio augimo, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai, įskaitant kovos su skurdu ir socialine atskirtimi tikslus;

| M. | kadangi būstas yra pirmos būtinybės turtas, kuriam valstybės narės, atsižvelgdamos į savo politinius sprendimus, nustato būtiniausius tinkamumo gyventi ir patogumo standartus, konkrečias miestų plėtros ir statybos taisykles, pajamų ir būsto kainos santykį, reguliuoja būsto kainų augimą ar netgi nustato socialinės paramos mechanizmus ar mokesčių lengvatas, norėdamos palengvinti didžiausios namų ūkių pajamų dalies reikalaujančią naštą; |
| --- | --- |

M.

kadangi būstas yra pirmos būtinybės turtas, kuriam valstybės narės, atsižvelgdamos į savo politinius sprendimus, nustato būtiniausius tinkamumo gyventi ir patogumo standartus, konkrečias miestų plėtros ir statybos taisykles, pajamų ir būsto kainos santykį, reguliuoja būsto kainų augimą ar netgi nustato socialinės paramos mechanizmus ar mokesčių lengvatas, norėdamos palengvinti didžiausios namų ūkių pajamų dalies reikalaujančią naštą;

| N. | kadangi krizės sukelti gilūs ekonominiai, socialiniai pokyčiai turės ilgalaikį poveikį ne tik ekonomikos augimui, užimtumui ir skurdo bei atskirties lygiui, bet ir sumažins galimybes įsigyti būstą ir darys neigiamą poveikį investicijoms į socialinį būstą ES, reikia skubių valstybių narių ir Sąjungos veiksmų siekiant užtikrinti galimybes įsigyti būstą už prieinamą kainą; kadangi dėl labai išaugusių su būstu susijusių kainų (žemės, nuosavybės, nuomos, energijos vartojimo), kurios nuo šiol sudaro didžiąją dalį ES namų ūkių patiriamų išlaidų, žmonės jaučiasi nestabilūs ir jaučia nerimą, šiam klausimui būtina skirti ypatingai didelį dėmesį; kadangi ES labai išaugo nedarbas, kuris 2013 m. sausio mėn. 27 ES valstybėse narėse padidėjo iki 10,9 proc., ir kadangi tuo pat metu Europos gyventojai senėja, kyla didelis pavojus, kad gali didėti turtingų ir neturtingų žmonių skirtumai, socialinė atskirtis ir benamystė, nes 80 mln. ES piliečių jau atsidūrė ties skurdo riba; |
| --- | --- |

N.

kadangi krizės sukelti gilūs ekonominiai, socialiniai pokyčiai turės ilgalaikį poveikį ne tik ekonomikos augimui, užimtumui ir skurdo bei atskirties lygiui, bet ir sumažins galimybes įsigyti būstą ir darys neigiamą poveikį investicijoms į socialinį būstą ES, reikia skubių valstybių narių ir Sąjungos veiksmų siekiant užtikrinti galimybes įsigyti būstą už prieinamą kainą; kadangi dėl labai išaugusių su būstu susijusių kainų (žemės, nuosavybės, nuomos, energijos vartojimo), kurios nuo šiol sudaro didžiąją dalį ES namų ūkių patiriamų išlaidų, žmonės jaučiasi nestabilūs ir jaučia nerimą, šiam klausimui būtina skirti ypatingai didelį dėmesį; kadangi ES labai išaugo nedarbas, kuris 2013 m. sausio mėn. 27 ES valstybėse narėse padidėjo iki 10,9 proc., ir kadangi tuo pat metu Europos gyventojai senėja, kyla didelis pavojus, kad gali didėti turtingų ir neturtingų žmonių skirtumai, socialinė atskirtis ir benamystė, nes 80 mln. ES piliečių jau atsidūrė ties skurdo riba;

| O. | kadangi romai yra linkę gyventi itin atskirtose vietovėse, kuriose sudėtinga gauti socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

O.

kadangi romai yra linkę gyventi itin atskirtose vietovėse, kuriose sudėtinga gauti socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas;

| P. | kadangi yra aiškus ryšys tarp standartų neatitinkančio būsto ir prastos sveikatos: hipotekinis įsiskolinimas yra susijęs su prastėjančia psichikos sveikata; būsto perpildymas yra susijęs su psichologinėmis problemomis, tuberkulioze, kvėpavimo takų infekcijomis, padidėjusiu gaisro ir nelaimingų atsitikimų buityje pavojumi; gyvenimas netinkamame būste turi neigiamą poveikį sveikatai, saugumo jausmui ir padidina nelaimingų atsitikimų buityje tikimybę; gyvenimas triukšmingoje vietovėje yra susijęs su padidėjusiu kraujospūdžiu; kadangi būsto neturėjimas yra streso ir nepasitenkinimo šaltinis, neigiamai veikiantis gyvenimo kokybę, sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

P.

kadangi yra aiškus ryšys tarp standartų neatitinkančio būsto ir prastos sveikatos: hipotekinis įsiskolinimas yra susijęs su prastėjančia psichikos sveikata; būsto perpildymas yra susijęs su psichologinėmis problemomis, tuberkulioze, kvėpavimo takų infekcijomis, padidėjusiu gaisro ir nelaimingų atsitikimų buityje pavojumi; gyvenimas netinkamame būste turi neigiamą poveikį sveikatai, saugumo jausmui ir padidina nelaimingų atsitikimų buityje tikimybę; gyvenimas triukšmingoje vietovėje yra susijęs su padidėjusiu kraujospūdžiu; kadangi būsto neturėjimas yra streso ir nepasitenkinimo šaltinis, neigiamai veikiantis gyvenimo kokybę, sveikatą ir gerovę;

| Q. | kadangi įperkamo ir pritaikyto socialinio būsto stygius ypač neigiamai veikia moteris – 2010 m. 24,5 proc. visų moterų grėsė skurdas ar socialinė atskirtis, ypač mažas pajamas gaunančias moteris, vienišas motinas, menkai apmokamą darbą dirbančias moteris, migrantes, priklausomų vaikų turinčias našles ir smurtą šeimoje patyrusias moteris, taip pat šeimas, kuriose yra vaikų ir moteris yra vienintelis suaugęs žmogus, jaunas šeimas, dideles šeimas, studentus, profesinę veiklą pradedančius jaunuolius, jaunas bedarbių poras, neįgaliuosius, fizinėmis ar psichikos ligomis sergančius, asmenis iš atskirtį patiriančių bendruomenių, įskaitant romų bendruomenes ir vyresnio amžiaus žmones; kadangi šioms kategorijoms priklausantiems asmenims ypač gresia benamystė ir jie dažnai persikelia į standartų neatitinkantį privataus sektoriaus būstą, o dėl to labai padidėja pavojus turėti sveikatos problemų; kadangi šioms kategorijoms priklausantys asmenys dažnai ieško kitų sprendimų persikeldami gyventi kartu su šeimos nariais, draugais ar pažįstamais, todėl tampa sunku atlikti teisingą benamių asmenų duomenų analizę ir juos skaidriai užregistruoti dokumentuose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi įperkamo ir pritaikyto socialinio būsto stygius ypač neigiamai veikia moteris – 2010 m. 24,5 proc. visų moterų grėsė skurdas ar socialinė atskirtis, ypač mažas pajamas gaunančias moteris, vienišas motinas, menkai apmokamą darbą dirbančias moteris, migrantes, priklausomų vaikų turinčias našles ir smurtą šeimoje patyrusias moteris, taip pat šeimas, kuriose yra vaikų ir moteris yra vienintelis suaugęs žmogus, jaunas šeimas, dideles šeimas, studentus, profesinę veiklą pradedančius jaunuolius, jaunas bedarbių poras, neįgaliuosius, fizinėmis ar psichikos ligomis sergančius, asmenis iš atskirtį patiriančių bendruomenių, įskaitant romų bendruomenes ir vyresnio amžiaus žmones; kadangi šioms kategorijoms priklausantiems asmenims ypač gresia benamystė ir jie dažnai persikelia į standartų neatitinkantį privataus sektoriaus būstą, o dėl to labai padidėja pavojus turėti sveikatos problemų; kadangi šioms kategorijoms priklausantys asmenys dažnai ieško kitų sprendimų persikeldami gyventi kartu su šeimos nariais, draugais ar pažįstamais, todėl tampa sunku atlikti teisingą benamių asmenų duomenų analizę ir juos skaidriai užregistruoti dokumentuose;

| R. | kadangi dėl ekonomikos krizės ir aukštų būsto rinkos kainų mažėja moterų pajėgumas išsiskirti ar nutraukti bendrą gyvenimą ir taip suvaržoma jų laisvė ir jos tampa dar labiau pažeidžiamos šeimoje vykdomo smurto lyties pagrindu požiūriu; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl ekonomikos krizės ir aukštų būsto rinkos kainų mažėja moterų pajėgumas išsiskirti ar nutraukti bendrą gyvenimą ir taip suvaržoma jų laisvė ir jos tampa dar labiau pažeidžiamos šeimoje vykdomo smurto lyties pagrindu požiūriu;

| S. | kadangi įperkamas nuomojamas būstas yra būtinas jaunimui, kad jis galėtų pasinaudoti profesinio mokymo, universitetinių studijų, stažuočių arba įdarbinimo galimybėmis; |
| --- | --- |

S.

kadangi įperkamas nuomojamas būstas yra būtinas jaunimui, kad jis galėtų pasinaudoti profesinio mokymo, universitetinių studijų, stažuočių arba įdarbinimo galimybėmis;

| T. | kadangi valstybės narės taip pat nustato ir organizuoja lygiagrečią socialinio būsto pasiūlą, kuria papildoma rinkoje atsirandanti pasiūla; kadangi tokį socialinį būstą pagal tam tikras sąlygas teikia konkrečiai tam tikslui įsteigtos ne pelno agentūros; kadangi 25 mln. ES šeimų gyvena socialiniuose būstuose, o su tuo susijusio vietos ir regioninio planavimo reikalavimus, prieigos taisykles ir kainas tiesiogiai nustato valstybių narių viešosios valdžios institucijos; kadangi šiai lygiagrečiai būsto pasiūlai būdingos pastovios kainos ir jų reguliavimas, todėl tai padeda kontroliuoti nekilnojamojo turto rinkos ciklų ir nekilnojamojo turto kainų burbulų mastą; |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybės narės taip pat nustato ir organizuoja lygiagrečią socialinio būsto pasiūlą, kuria papildoma rinkoje atsirandanti pasiūla; kadangi tokį socialinį būstą pagal tam tikras sąlygas teikia konkrečiai tam tikslui įsteigtos ne pelno agentūros; kadangi 25 mln. ES šeimų gyvena socialiniuose būstuose, o su tuo susijusio vietos ir regioninio planavimo reikalavimus, prieigos taisykles ir kainas tiesiogiai nustato valstybių narių viešosios valdžios institucijos; kadangi šiai lygiagrečiai būsto pasiūlai būdingos pastovios kainos ir jų reguliavimas, todėl tai padeda kontroliuoti nekilnojamojo turto rinkos ciklų ir nekilnojamojo turto kainų burbulų mastą;

Socialinio būsto socialinės ir ekonominės funkcijos didinimas

| 1. | pažymi, kad dėl dabartinės ekonomikos ir socialinės krizės pati rinka vis mažiau pajėgi patenkinti būsto, kurio kaina prieinama, poreikius, ypač tankiai apgyvendintose miestų zonose, ir kad dėl didėjančios būsto bei energijos kainos kyla vis didesnis ligų, skurdo ir socialinės atskirties pavojus; atkreipia dėmesį į tai, kad keliose valstybėse narėse vis labiau auga iškeldinimų skaičius ir daugėja bankų areštuojamos nuosavybės kiekis; ragina imtis priemonių šioms problemoms spręsti; yra susirūpinęs dėl dabartinės socialinės ir ekonominės krizės paskatintų griežto taupymo priemonių, pvz., pašalpų būstui ir socialinėms paslaugoms mažinimas, socialinio būsto teikėjų apmokestinimas, naujų būsto projektų nutraukimas ar dalies nacionalinio socialinio būsto išteklių pardavimas, daromo tiesioginio ir netiesioginio poveikio, dėl kurio gali dar labiau užstrigti užburtas ilgalaikės socialinės atskirties ir segregacijos ratas; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad dėl dabartinės ekonomikos ir socialinės krizės pati rinka vis mažiau pajėgi patenkinti būsto, kurio kaina prieinama, poreikius, ypač tankiai apgyvendintose miestų zonose, ir kad dėl didėjančios būsto bei energijos kainos kyla vis didesnis ligų, skurdo ir socialinės atskirties pavojus; atkreipia dėmesį į tai, kad keliose valstybėse narėse vis labiau auga iškeldinimų skaičius ir daugėja bankų areštuojamos nuosavybės kiekis; ragina imtis priemonių šioms problemoms spręsti; yra susirūpinęs dėl dabartinės socialinės ir ekonominės krizės paskatintų griežto taupymo priemonių, pvz., pašalpų būstui ir socialinėms paslaugoms mažinimas, socialinio būsto teikėjų apmokestinimas, naujų būsto projektų nutraukimas ar dalies nacionalinio socialinio būsto išteklių pardavimas, daromo tiesioginio ir netiesioginio poveikio, dėl kurio gali dar labiau užstrigti užburtas ilgalaikės socialinės atskirties ir segregacijos ratas;

| 2. | primena, kad kovoje su vaikų skurdu socialinio būsto politika atlieka svarbų vaidmenį, nes naikinamas šeimų skurdas ir užkertamas kelias socialinių ir ekonominių sunkumų perdavimui iš kartos į kartą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl socialinių ir demografinių šeimos struktūros pasikeitimų ir daugėjant nestabilaus ir laikino darbo vietų didesnis būstų už prieinamą kainą poreikis iškyla ir socialinės atskirties nepatiriantiems gyventojams; |
| --- | --- |

2.

primena, kad kovoje su vaikų skurdu socialinio būsto politika atlieka svarbų vaidmenį, nes naikinamas šeimų skurdas ir užkertamas kelias socialinių ir ekonominių sunkumų perdavimui iš kartos į kartą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl socialinių ir demografinių šeimos struktūros pasikeitimų ir daugėjant nestabilaus ir laikino darbo vietų didesnis būstų už prieinamą kainą poreikis iškyla ir socialinės atskirties nepatiriantiems gyventojams;

| 3. | ragina užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnio ir Protokolo Nr. 26, kuriuose nurodoma, kad valdžios institucijos gali laisvai nustatyti, kaip organizuojamas ir finansuojamas socialinio būsto sektorius ir kokie namų ūkiai atitinka reikalavimus jam gauti, siekdamos patenkinti vietos gyventojų poreikius ir užtikrinti aukštą kokybės, saugos ir prieinamumo lygį, lygias galimybes ir vartotojų teisių propagavimą; mano, kad šie veiksmai – tai priemonė valdžios institucijoms reaguoti į rinkos nepakankamumą, siekiant užtikrinti visuotinę teisę apsirūpinti tinkamu būstu už prieinamą kainą pagal Europos socialinės chartijos 16, 30 ir 31 straipsnius; |
| --- | --- |

3.

ragina užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnio ir Protokolo Nr. 26, kuriuose nurodoma, kad valdžios institucijos gali laisvai nustatyti, kaip organizuojamas ir finansuojamas socialinio būsto sektorius ir kokie namų ūkiai atitinka reikalavimus jam gauti, siekdamos patenkinti vietos gyventojų poreikius ir užtikrinti aukštą kokybės, saugos ir prieinamumo lygį, lygias galimybes ir vartotojų teisių propagavimą; mano, kad šie veiksmai – tai priemonė valdžios institucijoms reaguoti į rinkos nepakankamumą, siekiant užtikrinti visuotinę teisę apsirūpinti tinkamu būstu už prieinamą kainą pagal Europos socialinės chartijos 16, 30 ir 31 straipsnius;

Europos socialinio būsto politikos kūrimas

| 4. | primena Komisijai, valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms, kad įperkamam socialiniam būstui skirtos išlaidos padeda užtikrinti pagrindines teises, patenkinti skubius socialinius poreikius ir, kaip strateginės socialinės investicijos, padeda tvariai prisidėti kuriant vietos lygmens darbo vietas, kurių negalima perkelti į kitas šalis, stabilizuoti ekonomiką mažinant nekilnojamojo turto burbulų susidarymo ir namų ūkių per didelio įsiskolinimo pavojų, skatinti darbo jėgos judumą, kovoti su klimato kaita ir energijos nepritekliumi ir spręsti sveikatos problemas, kylančias dėl būstų perpildymo ir prastų gyvenimo sąlygų; taigi primygtinai tvirtina, kad išlaidos socialiniam būstui turėtų būti vertinamos ne kaip apie mažintinos išlaidos, bet kaip investicijos, kurios su laiku atsiperka dėl užtikrintos geresnės sveikatos ir socialinės gerovės, sudarytų galimybių patekti į darbo rinką ir galimybių žmonėms, ypač vyresnio amžiaus, nepriklausomai gyventi; |
| --- | --- |

4.

primena Komisijai, valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms, kad įperkamam socialiniam būstui skirtos išlaidos padeda užtikrinti pagrindines teises, patenkinti skubius socialinius poreikius ir, kaip strateginės socialinės investicijos, padeda tvariai prisidėti kuriant vietos lygmens darbo vietas, kurių negalima perkelti į kitas šalis, stabilizuoti ekonomiką mažinant nekilnojamojo turto burbulų susidarymo ir namų ūkių per didelio įsiskolinimo pavojų, skatinti darbo jėgos judumą, kovoti su klimato kaita ir energijos nepritekliumi ir spręsti sveikatos problemas, kylančias dėl būstų perpildymo ir prastų gyvenimo sąlygų; taigi primygtinai tvirtina, kad išlaidos socialiniam būstui turėtų būti vertinamos ne kaip apie mažintinos išlaidos, bet kaip investicijos, kurios su laiku atsiperka dėl užtikrintos geresnės sveikatos ir socialinės gerovės, sudarytų galimybių patekti į darbo rinką ir galimybių žmonėms, ypač vyresnio amžiaus, nepriklausomai gyventi;

| 5. | ragina Komisiją parengti ES socialinio būsto veiksmų programą, siekiant taip suderinti būsto politiką, kad būtų užtikrinta įvairių politikos priemonių, kurias ES naudoja siekdama spręsti šį klausimą (valstybės pagalba, struktūriniai fondai, energijos politika, kova su skurdu ir socialine atskirtimi, sveikatos politika), darna; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją parengti ES socialinio būsto veiksmų programą, siekiant taip suderinti būsto politiką, kad būtų užtikrinta įvairių politikos priemonių, kurias ES naudoja siekdama spręsti šį klausimą (valstybės pagalba, struktūriniai fondai, energijos politika, kova su skurdu ir socialine atskirtimi, sveikatos politika), darna;

| 6. | ragina Komisiją remiantis geriausios patirties ir praktikos mainais tarp valstybių narių ir atsižvelgiant į tai, kad socialinis būstas skirtingose valstybėse narėse, regionuose ir vietos bendruomenėse suvokiamas ir valdomas įvairiai (dažnai dėl prioritetų nustatymo lankstumo), paaiškinti socialinio būsto apibrėžtį; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją remiantis geriausios patirties ir praktikos mainais tarp valstybių narių ir atsižvelgiant į tai, kad socialinis būstas skirtingose valstybėse narėse, regionuose ir vietos bendruomenėse suvokiamas ir valdomas įvairiai (dažnai dėl prioritetų nustatymo lankstumo), paaiškinti socialinio būsto apibrėžtį;

| 7. | nurodo, kad investicijos į socialinį būstą apima daugiau politikos sričių, nes siekiama organizuoti ir finansuoti viešąsias socialines, sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugas, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos pagrindinės socialinės teisės ir būtų patenkinami kintantys socialiniai poreikiai ir prisitaikoma prie nuolat besikeičiančių ekonomikos ciklų; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad investicijos į socialinį būstą apima daugiau politikos sričių, nes siekiama organizuoti ir finansuoti viešąsias socialines, sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugas, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos pagrindinės socialinės teisės ir būtų patenkinami kintantys socialiniai poreikiai ir prisitaikoma prie nuolat besikeičiančių ekonomikos ciklų;

| 8. | pabrėžia, jog įgyvendinant Socialinių investicijų paktą, parengtą pagal pakto „Euro plius“ modelį, būtina stebėti socialines investicijas siekiant stiprinti Sąjungos ekonomikos ir biudžeto valdymą ir įtraukti į šią stebėseną investicijas į socialinį būstą; be to, pabrėžia, kad reikia nustatyti socialinių investicijų tikslus, kurių privalėtų laikytis valstybės narės norėdamos siekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų socialinių, užimtumo ir švietimo tikslų; palankiai vertina 2012 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose pabrėžiama, kad pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį galima išnaudoti esamos ES fiskalinės sistemos siūlomas galimybes suderinti rentabilų valstybės investicijų reikalingumą su fiskalinės drausmės tikslais ir taip sutvirtinamas šio pasiūlymo pagrįstumas; ragina Komisiją atidžiau stebėti socialines investicijas naudojant rodiklių suvestinę, kurioje būtų pateikiami duomenys apie investicijas valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu, atsižvelgiant į investicijas socialinio būsto srityje, į besikeičiančias būsto kainas ir į socialinio būsto skyrimo laukiančiųjų skaičių valstybėse narėse; toliau ragina visas valstybes nares ratifikuoti pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač jos 31 straipsnį; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, jog įgyvendinant Socialinių investicijų paktą, parengtą pagal pakto „Euro plius“ modelį, būtina stebėti socialines investicijas siekiant stiprinti Sąjungos ekonomikos ir biudžeto valdymą ir įtraukti į šią stebėseną investicijas į socialinį būstą; be to, pabrėžia, kad reikia nustatyti socialinių investicijų tikslus, kurių privalėtų laikytis valstybės narės norėdamos siekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų socialinių, užimtumo ir švietimo tikslų; palankiai vertina 2012 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose pabrėžiama, kad pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį galima išnaudoti esamos ES fiskalinės sistemos siūlomas galimybes suderinti rentabilų valstybės investicijų reikalingumą su fiskalinės drausmės tikslais ir taip sutvirtinamas šio pasiūlymo pagrįstumas; ragina Komisiją atidžiau stebėti socialines investicijas naudojant rodiklių suvestinę, kurioje būtų pateikiami duomenys apie investicijas valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu, atsižvelgiant į investicijas socialinio būsto srityje, į besikeičiančias būsto kainas ir į socialinio būsto skyrimo laukiančiųjų skaičių valstybėse narėse; toliau ragina visas valstybes nares ratifikuoti pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač jos 31 straipsnį;

| 9. | laikosi nuomonės, kad gyventojų ir nuomininkų organizacijos turėtų dalyvauti nustatant aprūpinimo būstais strategijas, kurias turės įgyvendinti valstybės narės; |
| --- | --- |

9.

laikosi nuomonės, kad gyventojų ir nuomininkų organizacijos turėtų dalyvauti nustatant aprūpinimo būstais strategijas, kurias turės įgyvendinti valstybės narės;

| 10. | pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi būti remiamos per Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planą ir per mokslinių tyrimų bendrąją programą, kad būtų ištirtos naujos politikos kryptys, kuriomis būtų siekiama pagerinti galimybes įsigyti būstą ir sumažinti benamystę; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi būti remiamos per Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planą ir per mokslinių tyrimų bendrąją programą, kad būtų ištirtos naujos politikos kryptys, kuriomis būtų siekiama pagerinti galimybes įsigyti būstą ir sumažinti benamystę;

| 11. | palankiai vertina 2011 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą dėl direktyvos (COM(2011)0142), kuriuo siekiama nustatyti kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nuosavybės apribojimus ir taip riboti namų ūkių įsiskolinimą; ragina į ES hipotekos teisės nuostatas įtraukti geriausią praktiką, kuri būtų naudingiausia vartotojams; taip pat ragina į šias nuostatas įtraukti pakartotinių derybų su nemokiais skolininkais ir šeimomis dėl skolos grąžinimo ir naujų skolos grąžinimo terminų nustatymo procedūras; ragina valstybes nares užkirsti kelią reiškiniui, kai jau iškeldinti namų ūkiai priversti ir toliau mokėti hipotekos paskolos įmokas; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti labiausiai nuo ekonomikos krizės ir nedarbo nukentėjusių, iškeldintų ir būstą praradusių asmenų socialines problemas; pažymi, kad tokios socialinės negandos kyla tuo metu, kai teikiama daug viešosios paramos lėšų siekiant užtikrinti finansų sistemos stabilumą; ragina valstybes nares ieškoti alternatyvių sprendimų, kad būtų išvengta iškeldinimo; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina 2011 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą dėl direktyvos (COM(2011)0142), kuriuo siekiama nustatyti kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nuosavybės apribojimus ir taip riboti namų ūkių įsiskolinimą; ragina į ES hipotekos teisės nuostatas įtraukti geriausią praktiką, kuri būtų naudingiausia vartotojams; taip pat ragina į šias nuostatas įtraukti pakartotinių derybų su nemokiais skolininkais ir šeimomis dėl skolos grąžinimo ir naujų skolos grąžinimo terminų nustatymo procedūras; ragina valstybes nares užkirsti kelią reiškiniui, kai jau iškeldinti namų ūkiai priversti ir toliau mokėti hipotekos paskolos įmokas; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti labiausiai nuo ekonomikos krizės ir nedarbo nukentėjusių, iškeldintų ir būstą praradusių asmenų socialines problemas; pažymi, kad tokios socialinės negandos kyla tuo metu, kai teikiama daug viešosios paramos lėšų siekiant užtikrinti finansų sistemos stabilumą; ragina valstybes nares ieškoti alternatyvių sprendimų, kad būtų išvengta iškeldinimo;

| 12. | ragina Komisiją savo konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose perspėti valstybes nares, kada reformos gali pakenkti investicijoms į socialinį ar prieinamą būstą, ir neteikti rekomendacijų dėl socialinio būsto sektoriaus dydžio konkrečiose valstybėse narėse; apgailestauja dėl to, kad pagal biudžeto konsolidavimo programas ir laikydamosi specialių Komisijos rekomendacijų dėl veiksmų būsto rinkoje kai kurios valstybės narės sumažino sektoriaus pajėgumus apmokestindamos socialinio būsto teikėjus; be to, yra susirūpinęs dėl konkurencijos politikos srityje Komisijos nustatytos ribotos socialinio būsto apibrėžties, kuri apima tik palankių sąlygų neturinčias grupes; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją savo konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose perspėti valstybes nares, kada reformos gali pakenkti investicijoms į socialinį ar prieinamą būstą, ir neteikti rekomendacijų dėl socialinio būsto sektoriaus dydžio konkrečiose valstybėse narėse; apgailestauja dėl to, kad pagal biudžeto konsolidavimo programas ir laikydamosi specialių Komisijos rekomendacijų dėl veiksmų būsto rinkoje kai kurios valstybės narės sumažino sektoriaus pajėgumus apmokestindamos socialinio būsto teikėjus; be to, yra susirūpinęs dėl konkurencijos politikos srityje Komisijos nustatytos ribotos socialinio būsto apibrėžties, kuri apima tik palankių sąlygų neturinčias grupes;

| 13. | ragina Tarybą bent kartą per metus sukviesti valstybių narių ministrus, atsakingus už būsto politiką, ir kartu aptarti įvairių ES politikos krypčių poveikį būsto sektoriui ir užtikrinti, kad įgyvendinant ES politikos kryptis būtų kuo labiau atsižvelgiama į būsto sektoriaus ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos aspektus, kad būtų sutelkiamos įvairių suinteresuotųjų subjektų pajėgos, pavyzdžiui, socialinio būsto įstaigos, gyventojams atstovaujančios asociacijos ir asociacijos, kurios siekia palengvinti galimybes apsirūpinti būstu; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą bent kartą per metus sukviesti valstybių narių ministrus, atsakingus už būsto politiką, ir kartu aptarti įvairių ES politikos krypčių poveikį būsto sektoriui ir užtikrinti, kad įgyvendinant ES politikos kryptis būtų kuo labiau atsižvelgiama į būsto sektoriaus ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos aspektus, kad būtų sutelkiamos įvairių suinteresuotųjų subjektų pajėgos, pavyzdžiui, socialinio būsto įstaigos, gyventojams atstovaujančios asociacijos ir asociacijos, kurios siekia palengvinti galimybes apsirūpinti būstu;

| 14. | pažymi, kad socialinio būsto ir paramos gavėjų apibrėžtis turėtų būti nustatyta vykdant demokratines diskusijas, kad būtų atsižvelgta į skirtingas valstybių narių tradicijas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad socialinio būsto ir paramos gavėjų apibrėžtis turėtų būti nustatyta vykdant demokratines diskusijas, kad būtų atsižvelgta į skirtingas valstybių narių tradicijas;

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio būstui ir su juo susijusioms paslaugoms pagal Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties strategiją ir įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama sumažinti benamystę ir atskirtį dėl būsto neturėjimo, remiantis bendrais nacionaliniais rodikliais ir raginti keistis gerąja patirtimi, kaip veiksmingai įgyvendinti teisę į būstą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau dėmesio būstui ir su juo susijusioms paslaugoms pagal Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties strategiją ir įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama sumažinti benamystę ir atskirtį dėl būsto neturėjimo, remiantis bendrais nacionaliniais rodikliais ir raginti keistis gerąja patirtimi, kaip veiksmingai įgyvendinti teisę į būstą;

| 16. | ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų siekiant įtraukti investicijas į socialinį būstą į savo biudžetus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, taip pat į savo nacionalines reformų programas ir į partnerystės sutarčių strategines kryptis 2014–2020 m.; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją geriau stebėti, kaip įgyvendinami strategijoje „Europa 2020“ nurodyti socialiniai tikslai ir kaip jų siekiama; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų siekiant įtraukti investicijas į socialinį būstą į savo biudžetus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, taip pat į savo nacionalines reformų programas ir į partnerystės sutarčių strategines kryptis 2014–2020 m.; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją geriau stebėti, kaip įgyvendinami strategijoje „Europa 2020“ nurodyti socialiniai tikslai ir kaip jų siekiama;

| 17. | pažymi, kad, siekiant suprasti, kokia politika geriau atitinka moterų poreikius, būtina būsto politiką ir programas rengti konsultuojantis su mažas pajamas gaunančiomis ir įvairiems socialiniams sluoksniams priklausančiomis moterimis; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad, siekiant suprasti, kokia politika geriau atitinka moterų poreikius, būtina būsto politiką ir programas rengti konsultuojantis su mažas pajamas gaunančiomis ir įvairiems socialiniams sluoksniams priklausančiomis moterimis;

Investicijų į vietos užimtumo ir ekologišką ekonomiką skatinimas

| 18. | pabrėžia anticiklinį ekonominį būsto, ypač socialinio būsto, sektoriaus vaidmenį mažinant energetinę priklausomybę, remiant statybos ir renovacijos pramonę, taigi skatinant tvarias vietos lygmens darbo vietas, kurių negalima perkelti į kitur, visų pirma dėl to, kad sektoriui reikia daug darbo jėgos, plėtojama ekologiška vietos ekonomika ir daromas poveikis likusiai ekonomikai; taigi mano, kad investicijas į socialinį būstą reikėtų laikyti ne tik išlaidomis, bet ir produktyviomis investicijomis; toliau ragina valstybes nares pradėti dialogą su statybų pramone, kad būtų kuriama geresnė verslo aplinka ir geresnis socialinio būsto reglamentavimas, ypač atsižvelgiant į gyvenamųjų namų statybų tikslų nustatymą, infrastruktūros išlaidų suderinimą ir plėtrai skirtos žemės teikimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia anticiklinį ekonominį būsto, ypač socialinio būsto, sektoriaus vaidmenį mažinant energetinę priklausomybę, remiant statybos ir renovacijos pramonę, taigi skatinant tvarias vietos lygmens darbo vietas, kurių negalima perkelti į kitur, visų pirma dėl to, kad sektoriui reikia daug darbo jėgos, plėtojama ekologiška vietos ekonomika ir daromas poveikis likusiai ekonomikai; taigi mano, kad investicijas į socialinį būstą reikėtų laikyti ne tik išlaidomis, bet ir produktyviomis investicijomis; toliau ragina valstybes nares pradėti dialogą su statybų pramone, kad būtų kuriama geresnė verslo aplinka ir geresnis socialinio būsto reglamentavimas, ypač atsižvelgiant į gyvenamųjų namų statybų tikslų nustatymą, infrastruktūros išlaidų suderinimą ir plėtrai skirtos žemės teikimą;

| 19. | pabrėžia vietos užimtumo pridėtinę vertę ir didelį sverto poveikį investicijoms, atsiradusioms dėl 2007–2013 m. laikotarpio struktūrinių fondų tiesioginių veiksmų socialinio būsto sektoriuje; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia vietos užimtumo pridėtinę vertę ir didelį sverto poveikį investicijoms, atsiradusioms dėl 2007–2013 m. laikotarpio struktūrinių fondų tiesioginių veiksmų socialinio būsto sektoriuje;

| 20. | mano, kad sanglaudos fondams pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) skiriamos sumos turėtų būti ne mažesnės nei sumos, skirtos pagal dabartinę DFP, kad Europos regioninės plėtros fondui (ERPF) ir ypač investicijų prioritetui „socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu: parama fiziniam ir ekonominiam nepasiturinčių miestų ir kaimų bendruomenių atnaujinimui“ būtų skiriamas pakankamas finansavimas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad sanglaudos fondams pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) skiriamos sumos turėtų būti ne mažesnės nei sumos, skirtos pagal dabartinę DFP, kad Europos regioninės plėtros fondui (ERPF) ir ypač investicijų prioritetui „socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu: parama fiziniam ir ekonominiam nepasiturinčių miestų ir kaimų bendruomenių atnaujinimui“ būtų skiriamas pakankamas finansavimas;

| 21. | pripažįsta, kad daugelis valstybių narių jau turi veiksmingą socialinio būsto politiką ir mano, kad ES vaidmuo būtų palengvinti valstybių narių geriausios patirties mainus; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad daugelis valstybių narių jau turi veiksmingą socialinio būsto politiką ir mano, kad ES vaidmuo būtų palengvinti valstybių narių geriausios patirties mainus;

| 22. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus dėl teisės aktų dėl sanglaudos politikos po 2014 m. paketo; pritaria tam, kad prioritetinės investicijos, susijusios su efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiosios energijos išteklių naudojimu socialiniuose ir įperkamuose būstuose, taip pat integruoti tvarios miestų ir teritorinės plėtros projektai, susiję su atskirtį patiriančių bendruomenių galimybėmis apsirūpinti būstu ir socialinių bei solidarių subjektų, pavyzdžiui, pelno nesiekiančių būsto kooperatyvų, skatinimu, atitiktų reikalavimus struktūrinių ir sanglaudos fondų finansavimui 2014–2020 m. gauti; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus dėl teisės aktų dėl sanglaudos politikos po 2014 m. paketo; pritaria tam, kad prioritetinės investicijos, susijusios su efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiosios energijos išteklių naudojimu socialiniuose ir įperkamuose būstuose, taip pat integruoti tvarios miestų ir teritorinės plėtros projektai, susiję su atskirtį patiriančių bendruomenių galimybėmis apsirūpinti būstu ir socialinių bei solidarių subjektų, pavyzdžiui, pelno nesiekiančių būsto kooperatyvų, skatinimu, atitiktų reikalavimus struktūrinių ir sanglaudos fondų finansavimui 2014–2020 m. gauti;

| 23. | ragina valstybes nares ir visas atitinkamas įstaigas 2014–2020 m. laikotarpio nacionalinėse reformų programose ir partnerystės susitarimų strateginiuose prioritetuose svarbią vietą skirti investicijoms į socialinį ir įperkamą būstą ir pelno nesiekiančio būsto sektoriaus stiprinimui, taip pat užtikrinti, kad atitinkamos nacionalinės romų įtraukties strategijos atsispindėtų jų planuojamose aprūpinimo būstu priemonėse; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares ir visas atitinkamas įstaigas 2014–2020 m. laikotarpio nacionalinėse reformų programose ir partnerystės susitarimų strateginiuose prioritetuose svarbią vietą skirti investicijoms į socialinį ir įperkamą būstą ir pelno nesiekiančio būsto sektoriaus stiprinimui, taip pat užtikrinti, kad atitinkamos nacionalinės romų įtraukties strategijos atsispindėtų jų planuojamose aprūpinimo būstu priemonėse;

| 24. | ragina valstybes nares naudoti daugiau privačiosios teisės priemonių siekiant palengvinti socialinio būsto suteikimą, pavyzdžiui, ilgalaikę išperkamąją nuomą, kad būtų galima statyti socialinį būstą neperkant žemės, ir sudaryti sąlygas naudoti uzufruktą, kad būtų galima likti socialinio būsto savininku; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares naudoti daugiau privačiosios teisės priemonių siekiant palengvinti socialinio būsto suteikimą, pavyzdžiui, ilgalaikę išperkamąją nuomą, kad būtų galima statyti socialinį būstą neperkant žemės, ir sudaryti sąlygas naudoti uzufruktą, kad būtų galima likti socialinio būsto savininku;

| 25. | pabrėžia, kad Europoje gyvenamosios ir komercinės paskirties pastatams tenka 40 proc. galutinių energijos sąnaudų ir visų CO2 išlakų, ir kad ekologiniu požiūriu tvari statyba padeda mažinti išlaidas ir statybos trukmę, stipriai apriboja jos daromą poveikį aplinkai ir energijos sąnaudas, o kartu ir su gyvenamąja funkcija susijusias valdymo išlaidas; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad Europoje gyvenamosios ir komercinės paskirties pastatams tenka 40 proc. galutinių energijos sąnaudų ir visų CO2 išlakų, ir kad ekologiniu požiūriu tvari statyba padeda mažinti išlaidas ir statybos trukmę, stipriai apriboja jos daromą poveikį aplinkai ir energijos sąnaudas, o kartu ir su gyvenamąja funkcija susijusias valdymo išlaidas;

| 26. | remia pakankamą 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) biudžetą ir sanglaudos politiką laiko varomąja jėga siekiant ekonomikos atsigavimo; remia Europos susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo išvadas, priimtas atsižvelgiant į Parlamento raginimą valstybėms narėms palengvinti ir pagreitinti nepanaudotų struktūrinių fondų lėšų perskirstymą ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu skirti jas projektams, susijusiems su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija; mano, kad šis perskirstymas turėtų būti naudingas socialinio būsto sektoriui; |
| --- | --- |

26.

remia pakankamą 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) biudžetą ir sanglaudos politiką laiko varomąja jėga siekiant ekonomikos atsigavimo; remia Europos susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo išvadas, priimtas atsižvelgiant į Parlamento raginimą valstybėms narėms palengvinti ir pagreitinti nepanaudotų struktūrinių fondų lėšų perskirstymą ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu skirti jas projektams, susijusiems su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija; mano, kad šis perskirstymas turėtų būti naudingas socialinio būsto sektoriui;

| 27. | ragina valstybes nares, jų valdymo institucijas ir Komisiją įtraukti būsto subjektus, gyventojams atstovaujančias asociacijas ir asociacijas, veikiančias apsirūpinimo būstu srityje, į savo artimiausių bendradarbių gretas, kai rengiami, prižiūrimi ir vertinami partnerystės susitarimai ir veiksmų programos; pabrėžia, kad svarbu naudoti naujas integruotas plėtros priemones (bendruomenės inicijuojamas vietos plėtros ir integruotų teritorinių investicijų priemones) įgyvendinant integruotas būsto strategijas, kuriose pagrindinį vaidmenį atlieka socialinio būsto organizacijos ir gyventojai; mano, kad struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšos turi būti skiriamos veiksmingai taikant partnerystės ir daugiapakopio valdymo principus ir kad valstybės narės turi būti skatinamos bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kartu nustatyti prioritetus ir nuspręsti, kaip šis finansavimas turėtų būti panaudotas; mano, kad geresnė struktūrinių ir sanglaudos fondų sąveika galėtų paskatinti nepalankiose sąlygose esančių ar kaimo vietovių tvarų vystymąsi išvengiant jų izoliacijos ir gyventojų mažėjimo, taigi ir žalingų socialinės segregacijos pasekmių, ir skatinant socialinį vienodumą, sanglaudą ir lyčių lygybę; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares, jų valdymo institucijas ir Komisiją įtraukti būsto subjektus, gyventojams atstovaujančias asociacijas ir asociacijas, veikiančias apsirūpinimo būstu srityje, į savo artimiausių bendradarbių gretas, kai rengiami, prižiūrimi ir vertinami partnerystės susitarimai ir veiksmų programos; pabrėžia, kad svarbu naudoti naujas integruotas plėtros priemones (bendruomenės inicijuojamas vietos plėtros ir integruotų teritorinių investicijų priemones) įgyvendinant integruotas būsto strategijas, kuriose pagrindinį vaidmenį atlieka socialinio būsto organizacijos ir gyventojai; mano, kad struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšos turi būti skiriamos veiksmingai taikant partnerystės ir daugiapakopio valdymo principus ir kad valstybės narės turi būti skatinamos bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kartu nustatyti prioritetus ir nuspręsti, kaip šis finansavimas turėtų būti panaudotas; mano, kad geresnė struktūrinių ir sanglaudos fondų sąveika galėtų paskatinti nepalankiose sąlygose esančių ar kaimo vietovių tvarų vystymąsi išvengiant jų izoliacijos ir gyventojų mažėjimo, taigi ir žalingų socialinės segregacijos pasekmių, ir skatinant socialinį vienodumą, sanglaudą ir lyčių lygybę;

| 28. | ragina valstybes nares stiprinti specialias finansavimo priemones arba jas kurti, taip pat skatinti koordinuotai naudotis programos „Horizontas 2020“ subsidijomis ir struktūrinių fondų, Europos investicijų banko (EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), Europos Tarybos plėtros banko ir Europos efektyvaus energijos vartojimo fondo finansinėmis priemonėmis ir techninės paramos programomis, kad būtų skatinama aukštų standartų socialinio ir įperkamo būsto statyba ir renovacija; be to, ragina valstybes mares ieškoti būdų taikyti iš dalies pakeistą ERPB reglamentą siekiant teikti būstą atskirtį patiriančioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares stiprinti specialias finansavimo priemones arba jas kurti, taip pat skatinti koordinuotai naudotis programos „Horizontas 2020“ subsidijomis ir struktūrinių fondų, Europos investicijų banko (EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), Europos Tarybos plėtros banko ir Europos efektyvaus energijos vartojimo fondo finansinėmis priemonėmis ir techninės paramos programomis, kad būtų skatinama aukštų standartų socialinio ir įperkamo būsto statyba ir renovacija; be to, ragina valstybes mares ieškoti būdų taikyti iš dalies pakeistą ERPB reglamentą siekiant teikti būstą atskirtį patiriančioms bendruomenėms;

| 29. | ragina EIB, glaudžiai konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis, nustatant savo prioritetus didesnį dėmesį skirti socialiniam būstui už prieinamą kainą, ypač tose valstybėse narėse, kuriose nėra už būstą atsakingo valstybinio banko, ir kartu nustatyti lankstesnes paskolų suteikimo sąlygas; be to, ragina EIB apibrėžti, kaip būtų galima panaudoti projektų obligacijas kaip priemonę socialinėms infrastruktūroms, pavyzdžiui, būstui, finansuoti, ir, prieš išplečiant jų naudojimą, atsižvelgti į tokių priemonių bandomojo etapo vertinimą; |
| --- | --- |

29.

ragina EIB, glaudžiai konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis, nustatant savo prioritetus didesnį dėmesį skirti socialiniam būstui už prieinamą kainą, ypač tose valstybėse narėse, kuriose nėra už būstą atsakingo valstybinio banko, ir kartu nustatyti lankstesnes paskolų suteikimo sąlygas; be to, ragina EIB apibrėžti, kaip būtų galima panaudoti projektų obligacijas kaip priemonę socialinėms infrastruktūroms, pavyzdžiui, būstui, finansuoti, ir, prieš išplečiant jų naudojimą, atsižvelgti į tokių priemonių bandomojo etapo vertinimą;

| 30. | ragina valstybes nares remti būsto statybos kooperatyvų veiklą, nes tai veiksminga priemonė už prieinamą kainą įsigyti pirmuosius namus. nurodo, kad kooperatyvus galima pasitelkti siekiant veiksmingai skatinti įgyvendinti miestų atkūrimo iniciatyvas, kuriant sąveikas su vietos bendruomenėmis ir mažinant gyventojų kraustymąsi iš miestų. |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares remti būsto statybos kooperatyvų veiklą, nes tai veiksminga priemonė už prieinamą kainą įsigyti pirmuosius namus. nurodo, kad kooperatyvus galima pasitelkti siekiant veiksmingai skatinti įgyvendinti miestų atkūrimo iniciatyvas, kuriant sąveikas su vietos bendruomenėmis ir mažinant gyventojų kraustymąsi iš miestų.

| 31. | ragina Komisiją valstybėms narėms leisti naudotis kitais galimais finansavimo šaltiniais, kaip socialinėmis investicijomis socialiniams būstams statyti ir renovuoti, taip pat skatinti valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas veiksmingai išnaudoti esamą Europos Sąjungos finansavimą ir išlaikyti sumažintus PVM tarifus, taikomas šioms investicijoms, kadangi šiame sektoriuje reikia daug darbo jėgos ir jis daro nedidelį poveikį ES vidaus prekybai; taip pat siūlo išnagrinėti, ar galima socialiniam būstui taikyti tokius pat PVM tarifus, kokie taikomi būtiniausioms priemonėms; ragina valstybes nares mobilizuoti privačias santaupas siekiant palengvinti galimybes įsigyti žemės ir skatinti socialinio būsto statybas ir renovaciją; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją valstybėms narėms leisti naudotis kitais galimais finansavimo šaltiniais, kaip socialinėmis investicijomis socialiniams būstams statyti ir renovuoti, taip pat skatinti valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas veiksmingai išnaudoti esamą Europos Sąjungos finansavimą ir išlaikyti sumažintus PVM tarifus, taikomas šioms investicijoms, kadangi šiame sektoriuje reikia daug darbo jėgos ir jis daro nedidelį poveikį ES vidaus prekybai; taip pat siūlo išnagrinėti, ar galima socialiniam būstui taikyti tokius pat PVM tarifus, kokie taikomi būtiniausioms priemonėms; ragina valstybes nares mobilizuoti privačias santaupas siekiant palengvinti galimybes įsigyti žemės ir skatinti socialinio būsto statybas ir renovaciją;

| 32. | ragina įgyvendinti integruoto bendradarbiavimo modelius, suburiant projektų valdytojus, socialinės paramos teikėjus ir statybos įmones, kad jos susitelktų socialinio būsto šiluminės renovacijos ir mažai energijos vartojančio socialinio būsto statybos srityje; |
| --- | --- |

32.

ragina įgyvendinti integruoto bendradarbiavimo modelius, suburiant projektų valdytojus, socialinės paramos teikėjus ir statybos įmones, kad jos susitelktų socialinio būsto šiluminės renovacijos ir mažai energijos vartojančio socialinio būsto statybos srityje;

| 33. | palankiai vertina 2012 m. liepos 31 d. Komisijos komunikatą dėl statybų sektoriaus ir šio sektoriaus įmonių tvaraus konkurencingumo strategijos (COM(2012)0433); mano, kad be mokesčių paskatų ir finansinės paramos, skirtos šio sektoriaus konkurencingumui gerinti ir inovacijoms skatinti, būtina taikyti priemones, kuriomis būtų gerinama darbo jėgos kvalifikacija, jei norime sukurti efektyviai išteklius vartojančią Europą ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, pasiekti Direktyvoje 2012/27/ES (39) dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Direktyvoje 2010/31/ES (40) dėl pastatų energinio naudingumo nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina 2012 m. liepos 31 d. Komisijos komunikatą dėl statybų sektoriaus ir šio sektoriaus įmonių tvaraus konkurencingumo strategijos (COM(2012)0433); mano, kad be mokesčių paskatų ir finansinės paramos, skirtos šio sektoriaus konkurencingumui gerinti ir inovacijoms skatinti, būtina taikyti priemones, kuriomis būtų gerinama darbo jėgos kvalifikacija, jei norime sukurti efektyviai išteklius vartojančią Europą ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, pasiekti Direktyvoje 2012/27/ES (39) dėl energijos vartojimo efektyvumo ir Direktyvoje 2010/31/ES (40) dėl pastatų energinio naudingumo nustatytus tikslus;

| 34. | ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis vietos valdžios institucijomis siekiant numatyti, kokios kompetencijos darbuotojų reikia darbo rinkai vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu; ragina atitinkamas suinteresuotąsias šalis stebėti, kaip kinta užimtumas, siekiant, kad pagrindinio profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programos būtų aktualesnės; ragina valstybes nares ir atitinkamas vietos valdžios institucijas greitai pritaikyti savo švietimo ir profesinio mokymo sistemas, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, į jas įtraukti tvarios ekonomikos sąvoką ir užtikrinti, kad kvalifikacijos kėlimo programomis jaunimas būtų skatinamas įsidarbinti ekologiškose darbo vietose ir ekologiškose įmonėse; nurodo, kad remiant darbo vietas ekologiškos ekonomikos sektoriuose galima sukurti kokybiškas ir tvarias užimtumo galimybes, kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi bei užtikrinti palaikančias užimtumo paslaugas; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis vietos valdžios institucijomis siekiant numatyti, kokios kompetencijos darbuotojų reikia darbo rinkai vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu; ragina atitinkamas suinteresuotąsias šalis stebėti, kaip kinta užimtumas, siekiant, kad pagrindinio profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programos būtų aktualesnės; ragina valstybes nares ir atitinkamas vietos valdžios institucijas greitai pritaikyti savo švietimo ir profesinio mokymo sistemas, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, į jas įtraukti tvarios ekonomikos sąvoką ir užtikrinti, kad kvalifikacijos kėlimo programomis jaunimas būtų skatinamas įsidarbinti ekologiškose darbo vietose ir ekologiškose įmonėse; nurodo, kad remiant darbo vietas ekologiškos ekonomikos sektoriuose galima sukurti kokybiškas ir tvarias užimtumo galimybes, kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi bei užtikrinti palaikančias užimtumo paslaugas;

| 35. | pažymi, kad ekologiškas ūkio sektorius gali suteikti įvairių užimtumo galimybių, nuo pradinio lygmens ir mažesnių įgūdžių reikalaujančių darbų iki itin aukštos kvalifikacijos ir sektoriaus išmanymo reikalaujančių darbo vietų; todėl:






  — | atkreipia dėmesį į MVĮ vaidmenį kuriant tokias ekologiškos ekonomikos darbo vietas ir pabrėžia tokių MVĮ galimybes pasiūlyti profesinio mokymo, stažuočių ir vietos įtraukimo programas, kurios gali suteikti įdarbinimo galimybių palankių socialinių sąlygų neturintiems asmenims; |
| --- | --- | --- |

35.

pažymi, kad ekologiškas ūkio sektorius gali suteikti įvairių užimtumo galimybių, nuo pradinio lygmens ir mažesnių įgūdžių reikalaujančių darbų iki itin aukštos kvalifikacijos ir sektoriaus išmanymo reikalaujančių darbo vietų; todėl:

—

atkreipia dėmesį į MVĮ vaidmenį kuriant tokias ekologiškos ekonomikos darbo vietas ir pabrėžia tokių MVĮ galimybes pasiūlyti profesinio mokymo, stažuočių ir vietos įtraukimo programas, kurios gali suteikti įdarbinimo galimybių palankių socialinių sąlygų neturintiems asmenims;

| — | ragina valstybes nares įvertinti pereinamojo laikotarpio fondų, skirtų gebėjimų poreikiams valdyti, įgyvendinamumą; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares įvertinti pereinamojo laikotarpio fondų, skirtų gebėjimų poreikiams valdyti, įgyvendinamumą;

| — | ragina Komisiją į mokymosi visą gyvenimą programą įtraukti devintąjį pagrindinį gebėjimą, susijusį su aplinka, klimato kaita ir tvariu vystymusi; |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją į mokymosi visą gyvenimą programą įtraukti devintąjį pagrindinį gebėjimą, susijusį su aplinka, klimato kaita ir tvariu vystymusi;

| — | ragina valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas kreiptis į Europos socialinį fondą (ESF) siekiant investuoti į gebėjimus, užimtumą, mokymą ir profesijos keitimą, ypač kalbant apie ekologiškas profesijas, pavyzdžiui šiluminę pastatų renovaciją; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas kreiptis į Europos socialinį fondą (ESF) siekiant investuoti į gebėjimus, užimtumą, mokymą ir profesijos keitimą, ypač kalbant apie ekologiškas profesijas, pavyzdžiui šiluminę pastatų renovaciją;

| — | ragina valstybes nares skatinti subjektų su socialine ir technine kompetencija atsiradimą energijos taupymo srityje, pavyzdžiui, socialinės ir techninės srities tarpininkų, taip pat dėti pastangų rengiant techninių profesijų specialistus, kurie būtų geriau susipažinę su socialiniais aspektais energijos taupymo srityje, ir atvirkščiai; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares skatinti subjektų su socialine ir technine kompetencija atsiradimą energijos taupymo srityje, pavyzdžiui, socialinės ir techninės srities tarpininkų, taip pat dėti pastangų rengiant techninių profesijų specialistus, kurie būtų geriau susipažinę su socialiniais aspektais energijos taupymo srityje, ir atvirkščiai;

| 36. | palankiai vertina socialinių investicijų priemonių paketą, kuriame Komisija valstybėms narėms pasiūlė gaires, kaip kurti veiksmingesnę socialinę politiką, kuri padėtų siekti augimo bei sanglaudos; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina socialinių investicijų priemonių paketą, kuriame Komisija valstybėms narėms pasiūlė gaires, kaip kurti veiksmingesnę socialinę politiką, kuri padėtų siekti augimo bei sanglaudos;

| 37. | pažymi, kad šios investicijos į socialinį būstą apima daugiau politikos sričių, nes siekiama organizuoti ir finansuoti viešąsias socialines, sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugas, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos pagrindinės socialinės teisės ir būtų patenkinami kintantys socialiniai poreikiai; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad šios investicijos į socialinį būstą apima daugiau politikos sričių, nes siekiama organizuoti ir finansuoti viešąsias socialines, sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugas, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos pagrindinės socialinės teisės ir būtų patenkinami kintantys socialiniai poreikiai;

Kova su skurdu ir socialinės sanglaudos bei įtraukties skatinimas

| 38. | primena, kad teisės į būstą pripažinimas ir įgyvendinimas lemia tai, ar visapusiškai įgyvendinamos kitos pagrindinės teisės, įskaitant politines ir socialines teises; primena, kad šią teisę į būstą valstybėje narėje turi užtikrinti valstybė narė ar atsakinga valdžios institucija, įgyvendindama politikos kryptis ir programas ir taip gerindama visų asmenų galimybes turėti būstą, ypač nepalankiomis sąlygomis gyvenančių asmenų, pateikdama pakankamai tinkamus, gerus, sveikus ir prieinamos kainos būstus; |
| --- | --- |

38.

primena, kad teisės į būstą pripažinimas ir įgyvendinimas lemia tai, ar visapusiškai įgyvendinamos kitos pagrindinės teisės, įskaitant politines ir socialines teises; primena, kad šią teisę į būstą valstybėje narėje turi užtikrinti valstybė narė ar atsakinga valdžios institucija, įgyvendindama politikos kryptis ir programas ir taip gerindama visų asmenų galimybes turėti būstą, ypač nepalankiomis sąlygomis gyvenančių asmenų, pateikdama pakankamai tinkamus, gerus, sveikus ir prieinamos kainos būstus;

| 39. | ragina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą atlikti tyrimą, kuriame į procesą įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius asmenis būtų įvertinta, kaip veiksmingai įgyvendinama teisė į būstą ir parama apsirūpinant būstu valstybėse narėse ir kokios šio įgyvendinimo sąlygos; ragina agentūrą skatinti geriausios patirties mainus veiksmingai įgyvendinant ypač pažeidžiamų grupių, įskaitant benamius, teisę į būstą; ragina Komisiją tokią veiklą vykdyti pagal socialinių investicijų priemonių paketą; |
| --- | --- |

39.

ragina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą atlikti tyrimą, kuriame į procesą įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius asmenis būtų įvertinta, kaip veiksmingai įgyvendinama teisė į būstą ir parama apsirūpinant būstu valstybėse narėse ir kokios šio įgyvendinimo sąlygos; ragina agentūrą skatinti geriausios patirties mainus veiksmingai įgyvendinant ypač pažeidžiamų grupių, įskaitant benamius, teisę į būstą; ragina Komisiją tokią veiklą vykdyti pagal socialinių investicijų priemonių paketą;

| 40. | rekomenduoja valstybėms narėms ir Europos Komisijai, ypač atsižvelgiant į kovą prieš smurtą šeimoje, remti ir skatinti novatoriškus bei veiksmingus geros praktikos mainus įgyvendinant ypač pažeidžiamų ir atskirtį patiriančių asmenų grupių teisę į būstą; apgailestaudamas pažymi, kad smurto šeimoje aukos dažnai linkusios likti aplinkoje, kurioje yra skriaudžiamos, jei finansiškai nepajėgia rasti tinkamo būsto; ragina valstybes nares smurtą šeimoje patiriančioms šeimoms teikti integruotas socialines paslaugas; |
| --- | --- |

40.

rekomenduoja valstybėms narėms ir Europos Komisijai, ypač atsižvelgiant į kovą prieš smurtą šeimoje, remti ir skatinti novatoriškus bei veiksmingus geros praktikos mainus įgyvendinant ypač pažeidžiamų ir atskirtį patiriančių asmenų grupių teisę į būstą; apgailestaudamas pažymi, kad smurto šeimoje aukos dažnai linkusios likti aplinkoje, kurioje yra skriaudžiamos, jei finansiškai nepajėgia rasti tinkamo būsto; ragina valstybes nares smurtą šeimoje patiriančioms šeimoms teikti integruotas socialines paslaugas;

| 41. | tikisi, kad Komisija išanalizuos, ar užtikrinant įperkamą būstą toms socialinėms grupėms, kurios negali patenkinti savo būsto poreikių būsto rinkoje, veiksmingesnė yra tiesioginė parama teikiant būsto pašalpas, ar netiesioginė parama skiriant patį socialinį būstą; |
| --- | --- |

41.

tikisi, kad Komisija išanalizuos, ar užtikrinant įperkamą būstą toms socialinėms grupėms, kurios negali patenkinti savo būsto poreikių būsto rinkoje, veiksmingesnė yra tiesioginė parama teikiant būsto pašalpas, ar netiesioginė parama skiriant patį socialinį būstą;

| 42. | ragina Europos Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą 2014 m., vykdant šios agentūros 2014 m. darbo programą, atlikti tyrimą dėl išlaidų, susidarančių dėl neveiklumo sprendžiant netinkamo būsto problemas; |
| --- | --- |

42.

ragina Europos Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą 2014 m., vykdant šios agentūros 2014 m. darbo programą, atlikti tyrimą dėl išlaidų, susidarančių dėl neveiklumo sprendžiant netinkamo būsto problemas;

| 43. | susirūpinęs pažymi, kad dauguma valstybių narių, patiriančių biudžeto disbalansą, stabdo operacijas, programas ir veiklas (pvz., nuomos ir hipotekų subsidijas), skirtas namų įsigijimui palengvinti, ir kartu vidury stiprios ekonomikos krizės neproporcingai didina nuosavybės mokesčius, palikdamos daugelį visuomenės grupių skurde ir nepritekliuje; |
| --- | --- |

43.

susirūpinęs pažymi, kad dauguma valstybių narių, patiriančių biudžeto disbalansą, stabdo operacijas, programas ir veiklas (pvz., nuomos ir hipotekų subsidijas), skirtas namų įsigijimui palengvinti, ir kartu vidury stiprios ekonomikos krizės neproporcingai didina nuosavybės mokesčius, palikdamos daugelį visuomenės grupių skurde ir nepritekliuje;

| 44. | ragina valstybes nares atlikti socialinio poveikio analizes daugiausia dėmesio skiriant visos socialinio būsto politikos ir programų analizėms atsižvelgiant į lytį ir namų ūkį, visų pirma turint omenyje lyčių nelygybę pajamų ir finansinių išteklių srityje; pabrėžia, kad visi statistiniai duomenys turi būti suskirstyti pagal lytį ir namų ūkių rūšis ir kad būtina atlikti daugiau mokslinių tyrimų siekiant konkrečiai įsitikinti, kaip vykdant būsto politiką galima remti tokius pažeidžiamus asmenis ir grupes kaip moterys (atsižvelgiant į įvairų moterų, kaip vienišų tėvų, šeimos narių ir neįgaliųjų globėjų, vaidmenį), šeimos, jaunuoliai, neįgalieji ir vyresnio amžiaus asmenys; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares atlikti socialinio poveikio analizes daugiausia dėmesio skiriant visos socialinio būsto politikos ir programų analizėms atsižvelgiant į lytį ir namų ūkį, visų pirma turint omenyje lyčių nelygybę pajamų ir finansinių išteklių srityje; pabrėžia, kad visi statistiniai duomenys turi būti suskirstyti pagal lytį ir namų ūkių rūšis ir kad būtina atlikti daugiau mokslinių tyrimų siekiant konkrečiai įsitikinti, kaip vykdant būsto politiką galima remti tokius pažeidžiamus asmenis ir grupes kaip moterys (atsižvelgiant į įvairų moterų, kaip vienišų tėvų, šeimos narių ir neįgaliųjų globėjų, vaidmenį), šeimos, jaunuoliai, neįgalieji ir vyresnio amžiaus asmenys;

| 45. | rekomenduoja, kad valstybės narės ir jų vietinės ir regioninės valdžios institucijos parengtų socialinės įtraukties integruotos politikos kryptis ir užtikrintų visuotinę prieigą prie gerų, sveikų ir prieinamos kainos būstų; siūlo, kad šios politikos kryptys apimtų šias priemones:






  — | specialią paramą kokybiškiems ir sveikiems socialiniams būstams ir nedidelių sąnaudų socialiniams būstams, ypač ten, kur reikia, pvz., tankiai apgyvendintose teritorijose, kur poreikis didžiausias, nustatant mažiausias socialinio būsto kvotas – tai paskatintų įvairovę; |
| --- | --- | --- |

45.

rekomenduoja, kad valstybės narės ir jų vietinės ir regioninės valdžios institucijos parengtų socialinės įtraukties integruotos politikos kryptis ir užtikrintų visuotinę prieigą prie gerų, sveikų ir prieinamos kainos būstų; siūlo, kad šios politikos kryptys apimtų šias priemones:

—

specialią paramą kokybiškiems ir sveikiems socialiniams būstams ir nedidelių sąnaudų socialiniams būstams, ypač ten, kur reikia, pvz., tankiai apgyvendintose teritorijose, kur poreikis didžiausias, nustatant mažiausias socialinio būsto kvotas – tai paskatintų įvairovę;

| — | aiškių būtinų standartų, kuriais būtų apibrėžiama būsto kokybė, ypač socialinio būsto, nustatymą; |
| --- | --- |

—

aiškių būtinų standartų, kuriais būtų apibrėžiama būsto kokybė, ypač socialinio būsto, nustatymą;

| — | susiejimą socialinių būstų plėtojimo programų su politikos kryptimis, kuriomis suteikiamos galimybės naudotis kitomis pagrindinėmis viešosiomis paslaugomis ir visuotinės svarbos paslaugomis, pvz., valstybinės socialinės ir sveikatos priežiūros, kultūros ir sporto paslaugų infrastruktūrų kūrimas (kaip vietinės integruotos strategijos dalis), ir kuriomis siekiama valdyti miestų plėtrą vadovaujantis Komisijos gairėmis, kuriomis siekiama, kad 2050 m. visiškai nebebūtų prarandamas dirvožemis; |
| --- | --- |

—

susiejimą socialinių būstų plėtojimo programų su politikos kryptimis, kuriomis suteikiamos galimybės naudotis kitomis pagrindinėmis viešosiomis paslaugomis ir visuotinės svarbos paslaugomis, pvz., valstybinės socialinės ir sveikatos priežiūros, kultūros ir sporto paslaugų infrastruktūrų kūrimas (kaip vietinės integruotos strategijos dalis), ir kuriomis siekiama valdyti miestų plėtrą vadovaujantis Komisijos gairėmis, kuriomis siekiama, kad 2050 m. visiškai nebebūtų prarandamas dirvožemis;

| — | veiksmus, kuriais siekiama panaikinti sunkumus apsirūpinti tinkamu būstu, kuriuos dažnai patiria labiausiai pažeidžiami gyventojai, pavyzdžiui, migrantai ir jaunimas; |
| --- | --- |

—

veiksmus, kuriais siekiama panaikinti sunkumus apsirūpinti tinkamu būstu, kuriuos dažnai patiria labiausiai pažeidžiami gyventojai, pavyzdžiui, migrantai ir jaunimas;

| — | priemones, pagal kurias būtų užtikrinama, kad nuomininkas galėtų gyventi išnuomotame būste; |
| --- | --- |

—

priemones, pagal kurias būtų užtikrinama, kad nuomininkas galėtų gyventi išnuomotame būste;

| — | rengimas specialių programų, skiriamų benamiams, paremtų vietos padėties vertinimais, atsižvelgiant į Europos benamystės ir su būstu susijusios atskirties tipologijos (angl. ETHOS) modelį siekiant nustatyti su būstu susijusios atskirties mastą, šias programas siejant su socialinės paramos priemonėmis ir pritaikant prie moterų ypatingos padėties ir poreikių, visų pirma ypatingą dėmesį skiriant su būstu susijusiems sprendimams ir pagalbai pažeidžiamiems asmenims ir atskirtį jaučiančioms bendruomenėms, o ne tik laikino apgyvendinimo suteikimui; |
| --- | --- |

—

rengimas specialių programų, skiriamų benamiams, paremtų vietos padėties vertinimais, atsižvelgiant į Europos benamystės ir su būstu susijusios atskirties tipologijos (angl. ETHOS) modelį siekiant nustatyti su būstu susijusios atskirties mastą, šias programas siejant su socialinės paramos priemonėmis ir pritaikant prie moterų ypatingos padėties ir poreikių, visų pirma ypatingą dėmesį skiriant su būstu susijusiems sprendimams ir pagalbai pažeidžiamiems asmenims ir atskirtį jaučiančioms bendruomenėms, o ne tik laikino apgyvendinimo suteikimui;

| — | savininkų pastatytų būstų programų skatinimas ir finansavimas; |
| --- | --- |

—

savininkų pastatytų būstų programų skatinimas ir finansavimas;

| 46. | ragina valstybes nares užtikrinti tokias būsto kainas, kad visi galėtų jį įpirkti, t. y. nuomos brangimas turėtų būti grindžiamas realią padėtį atitinkančiomis kainomis, t. y. metodu, užtikrinančiu saikingą nekilnojamojo turto kainų didėjimą, ir pritaikyti mokesčių politiką, kad sumažėtų spekuliavimo atvejų; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares užtikrinti tokias būsto kainas, kad visi galėtų jį įpirkti, t. y. nuomos brangimas turėtų būti grindžiamas realią padėtį atitinkančiomis kainomis, t. y. metodu, užtikrinančiu saikingą nekilnojamojo turto kainų didėjimą, ir pritaikyti mokesčių politiką, kad sumažėtų spekuliavimo atvejų;

| 47. | ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos strategijos dėl benamių asmenų; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos strategijos dėl benamių asmenų;

| 48. | pabrėžia, kad įvairius moterų benamystės aspektus būtina nagrinėti visa apimančiu būdu ir šie aspektai turėtų būti neatsiejama visų ES politikos programų dalis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti sisteminius poveikio lytims vertinimus, stebėti specifinę benamių moterų padėtį ir poreikius, remti kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos projektus ir skatinti statyti įperkamus, pritaikytus ir efektyviai energiją vartojančius būstus, ir į socialinio būsto programas įtraukti dažnai neįtraukiamas viduriniosios klasės šeimas, nes dėl ekonomikos krizės jos, kaip ir kiti namų ūkiai, gali patirti materialinį nepriteklių; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad įvairius moterų benamystės aspektus būtina nagrinėti visa apimančiu būdu ir šie aspektai turėtų būti neatsiejama visų ES politikos programų dalis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti sisteminius poveikio lytims vertinimus, stebėti specifinę benamių moterų padėtį ir poreikius, remti kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos projektus ir skatinti statyti įperkamus, pritaikytus ir efektyviai energiją vartojančius būstus, ir į socialinio būsto programas įtraukti dažnai neįtraukiamas viduriniosios klasės šeimas, nes dėl ekonomikos krizės jos, kaip ir kiti namų ūkiai, gali patirti materialinį nepriteklių;

| 49. | ragina įgyvendinti integruotus bendradarbiavimo modelius, kurie sujungtų socialines ir sveikatos paslaugas, pagalbos nepalankioje padėtyje gyvenantiems asmenims paslaugas, socialinių būstų teikėjus ir atitinkamas asociacijas, siekiant suteikti pagalbą pažeidžiamiems asmenims, kurie ieško būsto arba jį jau turi; |
| --- | --- |

49.

ragina įgyvendinti integruotus bendradarbiavimo modelius, kurie sujungtų socialines ir sveikatos paslaugas, pagalbos nepalankioje padėtyje gyvenantiems asmenims paslaugas, socialinių būstų teikėjus ir atitinkamas asociacijas, siekiant suteikti pagalbą pažeidžiamiems asmenims, kurie ieško būsto arba jį jau turi;

| 50. | ragina Komisiją, valstybes nares ir atsakingas valdžios institucijas skirti struktūrinių lėšų būstui ir apgyvendinimui, skiriamiems visuomenės užribyje esančioms bendruomenėms, ypač socialinių būstų sektoriuje, įtraukiant šį prioritetą į veiksmų programas; todėl ragina Komisiją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą skatinti vietos valdžios institucijas keistis gerąja patirtimi, paremta bendrais ir skaidriais kriterijais; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją, valstybes nares ir atsakingas valdžios institucijas skirti struktūrinių lėšų būstui ir apgyvendinimui, skiriamiems visuomenės užribyje esančioms bendruomenėms, ypač socialinių būstų sektoriuje, įtraukiant šį prioritetą į veiksmų programas; todėl ragina Komisiją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą skatinti vietos valdžios institucijas keistis gerąja patirtimi, paremta bendrais ir skaidriais kriterijais;

| 51. | rekomenduoja valstybėms narėms ir jų atitinkamoms institucijoms investuoti į socialinio būsto už prieinamą kainą statybas ir jo pritaikymą siekiant suremontuoti susidėvėjusius ir sanitariniu požiūriu netvarkingus būstus, ragina atsižvelgti į įvairius šeimos modelius, į visuomenės senėjimą, į priklausomų vyresnio amžiaus asmenų, kurie pasirenka likti savo namuose, būsto išlaikymą, į specifinius neįgaliųjų ir jaunimo poreikius, susijusius su aprūpinimu būstu ir profesiniu judumu; rekomenduoja per kitą programavimo laikotarpį (2014–2020 m.) šiems tikslams naudoti struktūrinius fondus; mano, kad socialinės pagalbos priemonės apsirūpinant būstu yra veiksnys, reikalingas kuriant vadinamąsias baltąsias (tarnautojų) darbo vietas, siekiant išspręsti dabartines ir būsimas socialines problemas, pavyzdžiui, visuomenės senėjimo problemą; pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį galėtų atlikti Europos socialinio verslumo fondas įgyvendinant socialinės paramos ir integracijos projektus būsto užtikrinimo srityje; |
| --- | --- |

51.

rekomenduoja valstybėms narėms ir jų atitinkamoms institucijoms investuoti į socialinio būsto už prieinamą kainą statybas ir jo pritaikymą siekiant suremontuoti susidėvėjusius ir sanitariniu požiūriu netvarkingus būstus, ragina atsižvelgti į įvairius šeimos modelius, į visuomenės senėjimą, į priklausomų vyresnio amžiaus asmenų, kurie pasirenka likti savo namuose, būsto išlaikymą, į specifinius neįgaliųjų ir jaunimo poreikius, susijusius su aprūpinimu būstu ir profesiniu judumu; rekomenduoja per kitą programavimo laikotarpį (2014–2020 m.) šiems tikslams naudoti struktūrinius fondus; mano, kad socialinės pagalbos priemonės apsirūpinant būstu yra veiksnys, reikalingas kuriant vadinamąsias baltąsias (tarnautojų) darbo vietas, siekiant išspręsti dabartines ir būsimas socialines problemas, pavyzdžiui, visuomenės senėjimo problemą; pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį galėtų atlikti Europos socialinio verslumo fondas įgyvendinant socialinės paramos ir integracijos projektus būsto užtikrinimo srityje;

| 52. | ragina valstybes nares ir jų regionų bei vietos valdžios institucijas imtis veiksmingų skatinamųjų priemonių, remiantis tyrimais, kokių būstų reikės ateityje, siekiant išvengti atvejų, kai ilgą laiką yra nenaudojami būstai, ypač įtemptoje padėtyje esančiose teritorijose, siekiant kovoti su spekuliacijomis nekilnojamojo turto srityje ir iš šio nekilnojamojo turto padaryti socialinius būstus; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares ir jų regionų bei vietos valdžios institucijas imtis veiksmingų skatinamųjų priemonių, remiantis tyrimais, kokių būstų reikės ateityje, siekiant išvengti atvejų, kai ilgą laiką yra nenaudojami būstai, ypač įtemptoje padėtyje esančiose teritorijose, siekiant kovoti su spekuliacijomis nekilnojamojo turto srityje ir iš šio nekilnojamojo turto padaryti socialinius būstus;

| 53. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti sveikatos ir saugos gyvenamajame būste vertinimo sistemą, pagal kurią būtų galima atlikti su būstu susijusių pavojų vertinimą, grindžiamą sveikatos rodikliais; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad svarbu nustatyti sveikatos ir saugos gyvenamajame būste vertinimo sistemą, pagal kurią būtų galima atlikti su būstu susijusių pavojų vertinimą, grindžiamą sveikatos rodikliais;

| 54. | ragina valstybes nares ir atsakingas institucijas supaprastinti prašymų gauti socialinį būstą procesą ir didinti teisingumą, skaidrumą bei objektyvumą skiriant būstus, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos valstybės narės socialines, ekonomines ir kultūrines aplinkybes, kad būtų panaikinta bet kokia pažeidžiamiausių grupių diskriminacija ir bet koks jų vengimas, nes dėl tokio reiškinio didėja gyvenamųjų vietų erdvinė segregacija ir kuriasi getai; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse naudojamos tinkamos priemonės, pavyzdžiui, teisinių, tikslių ir skaidrių skyrimo kriterijų sąrašas, kuriuo skatinama socialinė įvairovė, anoniminis prašymų dėl socialinio būsto skyrimo teikimas, nenaudojamų būstų skelbimas, prašymų suteikti būstą reitingų sistemos sukūrimas, kriterijus kontroliuojančių ir būstą skiriančių įstaigų aiškus atskyrimas, taip pat tinkamas būstų skyrimo valdymas siekiant skatinti plataus masto socialinę įvairovę; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares ir atsakingas institucijas supaprastinti prašymų gauti socialinį būstą procesą ir didinti teisingumą, skaidrumą bei objektyvumą skiriant būstus, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos valstybės narės socialines, ekonomines ir kultūrines aplinkybes, kad būtų panaikinta bet kokia pažeidžiamiausių grupių diskriminacija ir bet koks jų vengimas, nes dėl tokio reiškinio didėja gyvenamųjų vietų erdvinė segregacija ir kuriasi getai; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse naudojamos tinkamos priemonės, pavyzdžiui, teisinių, tikslių ir skaidrių skyrimo kriterijų sąrašas, kuriuo skatinama socialinė įvairovė, anoniminis prašymų dėl socialinio būsto skyrimo teikimas, nenaudojamų būstų skelbimas, prašymų suteikti būstą reitingų sistemos sukūrimas, kriterijus kontroliuojančių ir būstą skiriančių įstaigų aiškus atskyrimas, taip pat tinkamas būstų skyrimo valdymas siekiant skatinti plataus masto socialinę įvairovę;

| 55. | pabrėžia iššūkius, susijusius su senėjančia visuomene, ir poreikį užtikrinti galimybes gauti tinkamą, deramą ir prieinamą būstą vis didesniam vyresnio amžiaus žmonių skaičiui Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad visose valstybėse narėse didėja vyresnio amžiaus žmonių skurdas, ir todėl prašo į naująją Europos inovacijų partnerystę vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, kuria remiantis koordinuojami šioje srityje atliekami moksliniai tyrimai, įtraukti prieinamas priemones, konkrečiai sukurtas tam, kad būtų užtikrinta, jog vyresnio amžiaus žmonės kiek įmanoma ilgiau galėtų likti gyventi savo namuose; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad veiksmai, kuriais siekiama pagerinti esamas galimybes gauti būstą, yra tinkamas būdas mažinti socialinę atskirtį pasitelkus šių žmonių nepriklausomumą didinančias priemones; todėl ragina valstybes nares į savo nacionalines reformas įtraukti konkrečias priemones, skirtas įperkamiems sprendimams kurti, kad vyresnio amžiaus žmonės galėtų kuo ilgiau likti savo namuose, atsižvelgiant į tai, kad pageidautina gerinti prieinamumo prie esamų būstų sąlygas, padedant žmonėms likti savo gyvenamosiose vietose ir palengvinant galimybes atgauti socialinį gyvenimą skatinant jų asmeninį nepriklausomumą; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia iššūkius, susijusius su senėjančia visuomene, ir poreikį užtikrinti galimybes gauti tinkamą, deramą ir prieinamą būstą vis didesniam vyresnio amžiaus žmonių skaičiui Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad visose valstybėse narėse didėja vyresnio amžiaus žmonių skurdas, ir todėl prašo į naująją Europos inovacijų partnerystę vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, kuria remiantis koordinuojami šioje srityje atliekami moksliniai tyrimai, įtraukti prieinamas priemones, konkrečiai sukurtas tam, kad būtų užtikrinta, jog vyresnio amžiaus žmonės kiek įmanoma ilgiau galėtų likti gyventi savo namuose; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad veiksmai, kuriais siekiama pagerinti esamas galimybes gauti būstą, yra tinkamas būdas mažinti socialinę atskirtį pasitelkus šių žmonių nepriklausomumą didinančias priemones; todėl ragina valstybes nares į savo nacionalines reformas įtraukti konkrečias priemones, skirtas įperkamiems sprendimams kurti, kad vyresnio amžiaus žmonės galėtų kuo ilgiau likti savo namuose, atsižvelgiant į tai, kad pageidautina gerinti prieinamumo prie esamų būstų sąlygas, padedant žmonėms likti savo gyvenamosiose vietose ir palengvinant galimybes atgauti socialinį gyvenimą skatinant jų asmeninį nepriklausomumą;

| 56. | pažymi, kad socialinis būstas turėtų būti skiriamas taip, kad būtų išvengta socialinės gyventojų kaitos ir getų kūrimo; ragina, jeigu reikia, taikyti finansines paskatas, kuriomis siekiama sukurti bendrą ir mišrią privačių ir socialinių būstų erdvę, kad būtų išvengta segregacijos; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad socialinis būstas turėtų būti skiriamas taip, kad būtų išvengta socialinės gyventojų kaitos ir getų kūrimo; ragina, jeigu reikia, taikyti finansines paskatas, kuriomis siekiama sukurti bendrą ir mišrią privačių ir socialinių būstų erdvę, kad būtų išvengta segregacijos;

| 57. | atsižvelgdamas į tai, kad Europoje, ypač neseniai į ES įstojusiose šalyse, yra socialinės pusiausvyros trūkumas, mano, kad be galo svarbu, jog Europos Sąjunga dėtų pastangas ir remtų nepalankioje padėtyje esančių asmenų kategoriją, ypač būsto užtikrinimo srityje; |
| --- | --- |

57.

atsižvelgdamas į tai, kad Europoje, ypač neseniai į ES įstojusiose šalyse, yra socialinės pusiausvyros trūkumas, mano, kad be galo svarbu, jog Europos Sąjunga dėtų pastangas ir remtų nepalankioje padėtyje esančių asmenų kategoriją, ypač būsto užtikrinimo srityje;

| 58. | rekomenduoja valstybėms narėms ir atitinkamoms valdžios institucijoms imtis veiksmų, kad būtų pagerintos galimybės gauti nebrangų būstą, didinant socialinio ir įperkamo būsto pasiūlos kiekį bei kokybę ir plėtojant jo integraciją į bendruomenės teikiamą priežiūrą ir socialines paslaugas, šiam tikslui pasinaudojant ESF ir kitų struktūrinių fondų lėšas; |
| --- | --- |

58.

rekomenduoja valstybėms narėms ir atitinkamoms valdžios institucijoms imtis veiksmų, kad būtų pagerintos galimybės gauti nebrangų būstą, didinant socialinio ir įperkamo būsto pasiūlos kiekį bei kokybę ir plėtojant jo integraciją į bendruomenės teikiamą priežiūrą ir socialines paslaugas, šiam tikslui pasinaudojant ESF ir kitų struktūrinių fondų lėšas;

| 59. | pabrėžia, kad aprūpinimas socialiniu būstu, kartu su veiksminga bendruomenės teikiama priežiūra ir kitomis socialinėmis paslaugomis, turėtų padėti lavinant asmens gebėjimus nepriklausomai gyventi, padėti socialiai pažeidžiamiems ar palankių sąlygų neturintiems asmenims tapti labiau nepriklausomais, mažiau priklausyti nuo paramos ir įgyti didesnį savarankiškumą; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad aprūpinimas socialiniu būstu, kartu su veiksminga bendruomenės teikiama priežiūra ir kitomis socialinėmis paslaugomis, turėtų padėti lavinant asmens gebėjimus nepriklausomai gyventi, padėti socialiai pažeidžiamiems ar palankių sąlygų neturintiems asmenims tapti labiau nepriklausomais, mažiau priklausyti nuo paramos ir įgyti didesnį savarankiškumą;

| 60. | ragina susijusias valstybines ir privačias institucijas į inžinerijos, architektūros, miestų planavimo ir statybų mokomąsias programas sistemiškai įtraukti modulius apie pastatų prieinamumą ir visiems pritaikytą dizainą; |
| --- | --- |

60.

ragina susijusias valstybines ir privačias institucijas į inžinerijos, architektūros, miestų planavimo ir statybų mokomąsias programas sistemiškai įtraukti modulius apie pastatų prieinamumą ir visiems pritaikytą dizainą;

| 61. | apgailestauja dėl visuotinės tendencijos mažinti aprūpinimą socialiniu būstu ir kviečia valstybes nares įtraukti į socialinio būsto programas dažnai neįtraukiamą vidurinės klasės šeimų grupę, nes dėl ekonomikos krizės jos lygiai taip pat kaip ir kiti namų ūkiai gali patirti materialinį nepriteklių; |
| --- | --- |

61.

apgailestauja dėl visuotinės tendencijos mažinti aprūpinimą socialiniu būstu ir kviečia valstybes nares įtraukti į socialinio būsto programas dažnai neįtraukiamą vidurinės klasės šeimų grupę, nes dėl ekonomikos krizės jos lygiai taip pat kaip ir kiti namų ūkiai gali patirti materialinį nepriteklių;

| 62. | mano, kad Sąjungos įsipareigojimas dėl tvarios integruotos miestų plėtros yra veiksmingas, ypač socialinio būsto srityje, nes taip integruojami problemų turintys rajonai į miesto aplinką ir kovojama su skurdu bei socialine atskirtimi; todėl ragina valstybes nares ir atsakingas valdžios institucijas dažniau naudotis struktūriniais fondais (ERPF, ESF), taip pat EIB, integruotu būdu ieškoti kitų finansinių sprendimų ir palengvinti jų koordinavimą bei tarpusavio sąveiką; mano, kad suteikiant gyventojams atitinkamą vaidmenį ir didesnę sprendimų priėmimo galią prieš socialinio būsto statybas ir renovaciją ir per jas būtų prisidedama prie integracijos ir socialinės sanglaudos stiprinimo; |
| --- | --- |

62.

mano, kad Sąjungos įsipareigojimas dėl tvarios integruotos miestų plėtros yra veiksmingas, ypač socialinio būsto srityje, nes taip integruojami problemų turintys rajonai į miesto aplinką ir kovojama su skurdu bei socialine atskirtimi; todėl ragina valstybes nares ir atsakingas valdžios institucijas dažniau naudotis struktūriniais fondais (ERPF, ESF), taip pat EIB, integruotu būdu ieškoti kitų finansinių sprendimų ir palengvinti jų koordinavimą bei tarpusavio sąveiką; mano, kad suteikiant gyventojams atitinkamą vaidmenį ir didesnę sprendimų priėmimo galią prieš socialinio būsto statybas ir renovaciją ir per jas būtų prisidedama prie integracijos ir socialinės sanglaudos stiprinimo;

| 63. | ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl socialinio poveikio investicijų modelių veiksmingumo socialinio būsto sektoriuje, dėmesį sutelkiant į galimą struktūrinių fondų, kai jie naudojami kaip finansinės priemonės arba kai jie galbūt derinami su kitais finansavimo šaltiniais, naudą, siekiant skatinti socialines investicijas, pavyzdžiui, kuriant ekologiškas darbo vietas vietos lygmeniu ar darbo vietas jaunimui, taip pat užtikrinant socialinę įtrauktį ir skiriant būstą visuomenės užribyje esančioms grupėms; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl socialinio poveikio investicijų modelių veiksmingumo socialinio būsto sektoriuje, dėmesį sutelkiant į galimą struktūrinių fondų, kai jie naudojami kaip finansinės priemonės arba kai jie galbūt derinami su kitais finansavimo šaltiniais, naudą, siekiant skatinti socialines investicijas, pavyzdžiui, kuriant ekologiškas darbo vietas vietos lygmeniu ar darbo vietas jaunimui, taip pat užtikrinant socialinę įtrauktį ir skiriant būstą visuomenės užribyje esančioms grupėms;

| 64. | apgailestaudamas pažymi, kad smurto šeimoje aukos dažnai linkusios likti aplinkoje, kurioje yra skriaudžiamos, jeigu jos finansiškai priklauso nuo smurtautojo ir dėl to nepajėgia susirasti tinkamo atskiro būsto; todėl ragina ES skatinti politiką, programas ir finansavimą, kuriais atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuriais smurto šeimoje aukoms būtų užtikrinta daugiau galimybių gauti saugų ir įperkamą būstą, ir ragina valstybes nares rasti įperkamus sprendimus užtikrinti kitas nenumatytais atvejais ir laikinai skiriamo būsto formas ir didinti nukentėjusiems asmenims skirtų prieglaudų ir reabilitacijos centrų skaičių, taip pat kitas susijusias paslaugas, pavyzdžiui, šeimoms skirtas integruotas paslaugas, t.y. šeimos centrus; |
| --- | --- |

64.

apgailestaudamas pažymi, kad smurto šeimoje aukos dažnai linkusios likti aplinkoje, kurioje yra skriaudžiamos, jeigu jos finansiškai priklauso nuo smurtautojo ir dėl to nepajėgia susirasti tinkamo atskiro būsto; todėl ragina ES skatinti politiką, programas ir finansavimą, kuriais atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuriais smurto šeimoje aukoms būtų užtikrinta daugiau galimybių gauti saugų ir įperkamą būstą, ir ragina valstybes nares rasti įperkamus sprendimus užtikrinti kitas nenumatytais atvejais ir laikinai skiriamo būsto formas ir didinti nukentėjusiems asmenims skirtų prieglaudų ir reabilitacijos centrų skaičių, taip pat kitas susijusias paslaugas, pavyzdžiui, šeimoms skirtas integruotas paslaugas, t.y. šeimos centrus;

| 65. | primena, kad 2009 m. vienišų motinų skaičius septynis kartus viršijo vienišų tėvų skaičių; todėl laikosi nuomonės, kad dėl to skiriant socialinį būstą pirmenybė turėtų būti teikiama vienišoms motinoms, taip pat kitoms pažeidžiamoms grupėms ar asmenims, kaip antai vieniši tėvai, jaunos šeimos, didelės šeimos, profesinę karjerą pradedantis jaunimas, migrantės, neįgalieji ir vyresnio amžiaus asmenys; pažymi, kad prasidėjusi ekonomikos krizė iš pradžių labiau paveikė vyrus nei moteris, tačiau krizei tęsiantis moterų nedarbo lygis padidėjo labiau negu vyrų; |
| --- | --- |

65.

primena, kad 2009 m. vienišų motinų skaičius septynis kartus viršijo vienišų tėvų skaičių; todėl laikosi nuomonės, kad dėl to skiriant socialinį būstą pirmenybė turėtų būti teikiama vienišoms motinoms, taip pat kitoms pažeidžiamoms grupėms ar asmenims, kaip antai vieniši tėvai, jaunos šeimos, didelės šeimos, profesinę karjerą pradedantis jaunimas, migrantės, neįgalieji ir vyresnio amžiaus asmenys; pažymi, kad prasidėjusi ekonomikos krizė iš pradžių labiau paveikė vyrus nei moteris, tačiau krizei tęsiantis moterų nedarbo lygis padidėjo labiau negu vyrų;

Kova su energijos nepritekliumi

| 66. | yra susirūpinęs dėl to, kad didėja energijos nepriteklius, kurį patiria 50–125 mln. europiečių ir kuris iš esmės yra susijęs su nedidelėmis šeimai tenkančiomis pajamomis, su bloga šildymo ir izoliacijos kokybe ir pernelyg didelėmis energijos išlaidomis; |
| --- | --- |

66.

yra susirūpinęs dėl to, kad didėja energijos nepriteklius, kurį patiria 50–125 mln. europiečių ir kuris iš esmės yra susijęs su nedidelėmis šeimai tenkančiomis pajamomis, su bloga šildymo ir izoliacijos kokybe ir pernelyg didelėmis energijos išlaidomis;

| 67. | ragina Komisiją patvirtinti komunikatą dėl kovos su energijos nepritekliumi, kuriuo valstybės narės būtų raginamos pradėti taikyti energijos nepritekliaus apibrėžtį, grindžiamą bendrais parametrais, tačiau pritaikytą kiekvienai valstybei narei atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes; pakartoja, kad būsto įperkamumas turėtų būti vertinamas ne tik pagal nuomos įmokas, bet ir pagal atitinkamas kuro sąskaitas; tačiau laikosi nuomonės, kad energijos nepriteklius negali būti svarstomas atsižvelgiant vien tik į energijos kainos ir išlaidų dydį, nes turi būti atsižvelgiama ir į jo kokybinį aspektą, susijusį su gyventojų vartojimo įpročiais ir elgsena; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją patvirtinti komunikatą dėl kovos su energijos nepritekliumi, kuriuo valstybės narės būtų raginamos pradėti taikyti energijos nepritekliaus apibrėžtį, grindžiamą bendrais parametrais, tačiau pritaikytą kiekvienai valstybei narei atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes; pakartoja, kad būsto įperkamumas turėtų būti vertinamas ne tik pagal nuomos įmokas, bet ir pagal atitinkamas kuro sąskaitas; tačiau laikosi nuomonės, kad energijos nepriteklius negali būti svarstomas atsižvelgiant vien tik į energijos kainos ir išlaidų dydį, nes turi būti atsižvelgiama ir į jo kokybinį aspektą, susijusį su gyventojų vartojimo įpročiais ir elgsena;

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad stiprinant energijos vidaus rinką būtų naudojamos pažeidžiamų vartotojų apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad stiprinant energijos vidaus rinką būtų naudojamos pažeidžiamų vartotojų apsaugos priemonės;

| 69. | mano, kad teisė į energijos vartojimą yra esminė norint gyventi oriai; ragina valstybes nares tobulinti tinkamo būsto apibrėžtį ir į ją įtraukti energijos vartojimo efektyvumo standartus; ragina valstybes nares kovoti su energijos nepritekliumi, visų pirma pasitelkiant viešojo sektoriaus energetikos reguliavimo institucijas, ir patvirtinti integruotas priemones, grindžiamas vietos energijos vartojimo auditais, tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose, įskaitant:






  — | konkrečių finansinių priemonių, susijusių su pažeidžiamiausių namų ūkių energijos išlaidomis, parengimą (sąžiningas energijos kainų nustatymas, vienkartinė ar kita socialinė parama, nemokamų sąskaitų prevencijos veiksmai ir apsauga nuo paslaugų tiekimo nutraukimo); |
| --- | --- | --- |

69.

mano, kad teisė į energijos vartojimą yra esminė norint gyventi oriai; ragina valstybes nares tobulinti tinkamo būsto apibrėžtį ir į ją įtraukti energijos vartojimo efektyvumo standartus; ragina valstybes nares kovoti su energijos nepritekliumi, visų pirma pasitelkiant viešojo sektoriaus energetikos reguliavimo institucijas, ir patvirtinti integruotas priemones, grindžiamas vietos energijos vartojimo auditais, tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose, įskaitant:

—

konkrečių finansinių priemonių, susijusių su pažeidžiamiausių namų ūkių energijos išlaidomis, parengimą (sąžiningas energijos kainų nustatymas, vienkartinė ar kita socialinė parama, nemokamų sąskaitų prevencijos veiksmai ir apsauga nuo paslaugų tiekimo nutraukimo);

| — | specifinių regioninių ar nacionalinių fondų sukūrimą siekiant sumažinti energijos nepriteklių; šie fondai galėtų būti finansuojami energijos tiekėjų finansiniais įnašais laikantis jų įsipareigojimo sumažinti vartojimą pagal Direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo; |
| --- | --- |

—

specifinių regioninių ar nacionalinių fondų sukūrimą siekiant sumažinti energijos nepriteklių; šie fondai galėtų būti finansuojami energijos tiekėjų finansiniais įnašais laikantis jų įsipareigojimo sumažinti vartojimą pagal Direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo;

| — | paramą iniciatyvoms ir informatyvioms priemonėms, kurios padėtų gyventojams taupyti energiją; |
| --- | --- |

—

paramą iniciatyvoms ir informatyvioms priemonėms, kurios padėtų gyventojams taupyti energiją;

| — | veiksmingų ir ilgalaikių finansinių svertų taikymą siekiant, kad tiek miesto, tiek kaimo zonų gyvenamuosiuose pastatuose energija būtų vartojama efektyviai, ir užtikrinant, kad tai nelemtų daug didesnių išlaidų būstui, tenkančių gyventojams, po to, kai atsižvelgiama į sutaupytą energiją; ragina Komisiją koordinuoti šias pastangas ir išnagrinėti galimybę pradėti taikyti skatinamąsias priemones; |
| --- | --- |

—

veiksmingų ir ilgalaikių finansinių svertų taikymą siekiant, kad tiek miesto, tiek kaimo zonų gyvenamuosiuose pastatuose energija būtų vartojama efektyviai, ir užtikrinant, kad tai nelemtų daug didesnių išlaidų būstui, tenkančių gyventojams, po to, kai atsižvelgiama į sutaupytą energiją; ragina Komisiją koordinuoti šias pastangas ir išnagrinėti galimybę pradėti taikyti skatinamąsias priemones;

| 70. | atkreipia dėmesį į tai, kad būsto sektorius yra vienas iš sektorių, turinčių daugiausia energijos taupymo galimybių; pabrėžia, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, su sąlyga, kad būsto energijos vartojimo efektyvumo didinimo kaina neviršija sutaupytos energijos, energijos vartojimo efektyvumo priemonės visų pirma turėtų lemti didesnę namų ūkių perkamąją galią ir pagerinti jų gyvenimo kokybę; pabrėžia, kad taikant šias priemones taip pat galima sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir kurti darbo vietas, remti vietos ekonomiką ir sumažinti sveikatos priežiūros išlaidas; |
| --- | --- |

70.

atkreipia dėmesį į tai, kad būsto sektorius yra vienas iš sektorių, turinčių daugiausia energijos taupymo galimybių; pabrėžia, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, su sąlyga, kad būsto energijos vartojimo efektyvumo didinimo kaina neviršija sutaupytos energijos, energijos vartojimo efektyvumo priemonės visų pirma turėtų lemti didesnę namų ūkių perkamąją galią ir pagerinti jų gyvenimo kokybę; pabrėžia, kad taikant šias priemones taip pat galima sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir kurti darbo vietas, remti vietos ekonomiką ir sumažinti sveikatos priežiūros išlaidas;

| 71. | ypač pabrėžia galimą naudą priemonių, pagal kurias dotuojami efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiosios energijos mikrogeneravimo sprendimai socialiniuose būstuose, dėl kurių sumažėja sąskaitos už kurą ir energijos gamybos pelnas sąžiningai paskirstomas nuomininkams ir būsto asociacijai arba savininkui siekiant, kad nuomininkai gautų mažesnes sąskaitas, o savininkai – papildomų lėšų tolesnei renovacijai ir bendrai būstų pasiūlai gerinti; |
| --- | --- |

71.

ypač pabrėžia galimą naudą priemonių, pagal kurias dotuojami efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiosios energijos mikrogeneravimo sprendimai socialiniuose būstuose, dėl kurių sumažėja sąskaitos už kurą ir energijos gamybos pelnas sąžiningai paskirstomas nuomininkams ir būsto asociacijai arba savininkui siekiant, kad nuomininkai gautų mažesnes sąskaitas, o savininkai – papildomų lėšų tolesnei renovacijai ir bendrai būstų pasiūlai gerinti;

| 72. | mano, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonės, taikomos siekiant panaikinti energijos nepriteklių, taip pat gali padėti užkirsti kelią sveikatos problemoms (kvėpavimo takų, širdies ir kraujagyslių ligos, alergijos, astma, apsinuodijimas maistu ar anglies monoksidu ir poveikis psichikos sveikatai); |
| --- | --- |

72.

mano, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonės, taikomos siekiant panaikinti energijos nepriteklių, taip pat gali padėti užkirsti kelią sveikatos problemoms (kvėpavimo takų, širdies ir kraujagyslių ligos, alergijos, astma, apsinuodijimas maistu ar anglies monoksidu ir poveikis psichikos sveikatai);

| 73. | dar kartą primena apie energinio naudingumo gerinimo programų, siekiant padidinti socialinio būsto ir privačiojo sektoriaus būsto įperkamumą, svarbą; pabrėžia, kad Komisija turi paaiškinti valstybės pagalbos gaires dėl nacionalinių ir ES lėšų tokioms renovacijoms ir investicijoms ir kad kai tik įmanoma turėtų būti leidžiamas lankstumas siekiant užtikrinti, jog tokias investicijas darančios būsto asociacijos ir privatūs savininkai galėtų pasinaudoti tinkamiausiais finansavimo srautais ir būtų galima pasiekti šį dvejopą socialinį ir aplinkosaugos tikslą nepažeidžiant ES konkurencijos taisyklių; |
| --- | --- |

73.

dar kartą primena apie energinio naudingumo gerinimo programų, siekiant padidinti socialinio būsto ir privačiojo sektoriaus būsto įperkamumą, svarbą; pabrėžia, kad Komisija turi paaiškinti valstybės pagalbos gaires dėl nacionalinių ir ES lėšų tokioms renovacijoms ir investicijoms ir kad kai tik įmanoma turėtų būti leidžiamas lankstumas siekiant užtikrinti, jog tokias investicijas darančios būsto asociacijos ir privatūs savininkai galėtų pasinaudoti tinkamiausiais finansavimo srautais ir būtų galima pasiekti šį dvejopą socialinį ir aplinkosaugos tikslą nepažeidžiant ES konkurencijos taisyklių;

| 74. | palankiai vertina tai, kad priemonės, kuriomis skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiosios energijos vartojimas būstuose, 2014–2020 m. laikotarpiu galės būti finansuojamos iš ERPF ir Sanglaudos fondo; ragina valstybes nares, jų vietos ir regionų valdžios institucijas ir visus atitinkamus partnerius pasinaudoti ERPF ir Sanglaudos fondu siekiant finansuoti priemones, kuriomis būtų gerinamas energinis naudingumas, pirmenybę teikiant labiausiai nuo energijos nepritekliaus kenčiantiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

74.

palankiai vertina tai, kad priemonės, kuriomis skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiosios energijos vartojimas būstuose, 2014–2020 m. laikotarpiu galės būti finansuojamos iš ERPF ir Sanglaudos fondo; ragina valstybes nares, jų vietos ir regionų valdžios institucijas ir visus atitinkamus partnerius pasinaudoti ERPF ir Sanglaudos fondu siekiant finansuoti priemones, kuriomis būtų gerinamas energinis naudingumas, pirmenybę teikiant labiausiai nuo energijos nepritekliaus kenčiantiems namų ūkiams;

| 75. | pabrėžia, kad energijos tiekėjai turi atlikti tam tikrą vaidmenį ginčų prevencijos ir jų sprendimo srityje, visų pirma įrengdami pažangiuosius skaitiklius, sukurdami ryšių su klientais tarnybas ir didindami kainų nustatymo skaidrumą; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad energijos tiekėjai turi atlikti tam tikrą vaidmenį ginčų prevencijos ir jų sprendimo srityje, visų pirma įrengdami pažangiuosius skaitiklius, sukurdami ryšių su klientais tarnybas ir didindami kainų nustatymo skaidrumą;

| 76. | ragina valstybes nares rengti informavimo kampanijas ir geriau informuoti namų ūkius apie atsakingesnio išteklių vartojimo svarbą, taip pat apie dotacijas, kurias jie gali gauti pagal atitinkamas socialinės paramos priemones, ir rengti mokymo kampanijas socialinių paslaugų specialistams, ypač apie energijos nepritekliaus problemas; |
| --- | --- |

76.

ragina valstybes nares rengti informavimo kampanijas ir geriau informuoti namų ūkius apie atsakingesnio išteklių vartojimo svarbą, taip pat apie dotacijas, kurias jie gali gauti pagal atitinkamas socialinės paramos priemones, ir rengti mokymo kampanijas socialinių paslaugų specialistams, ypač apie energijos nepritekliaus problemas;

| 77. | ragina valstybes nares sukurti nacionalines energijos nepritekliaus duomenų bazes; |
| --- | --- |

77.

ragina valstybes nares sukurti nacionalines energijos nepritekliaus duomenų bazes;

o

o o

| 78. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių nacionaliniams parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

78.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių nacionaliniams parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 12.

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 33.

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 8.

(5)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

(6)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0495.

(8)  OL L 210, 2006 7 31, p. 12.

(9)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(10)  OL L 210, 2006 7 31, p. 1.

(11)  OL L 315, 2012 11 14, p. 1.

(12)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 66.

(13)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0494.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main/jsp?cat/d=738€largId=en€pubId=7315.

(16)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-08022012-BP/EN/3-08022012-BP-EN.PDF.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm.

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2011/891/fr/1/EF11891FR.pdf.

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EFI20EN.pdf.

(20)  OL L 7, 2012 1 11, p. 3.

(21)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=135024&pageIndex=0&doclang=en&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1202581).

(22)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(23)  Europos Sąjungos Taryba, 3053-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis Briuselyje 2010 m. gruodžio 6 d.

(24)  2011 m. vasario 18 d. Europos Sąjungos Tarybos Socialinės apsaugos komiteto ataskaita Tarybai, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30.

(25)  2010 m. vasario 15 d. Europos Sąjungos Tarybos Socialinės apsaugos komiteto ataskaita Tarybai, 6500/10 SOC 115 ECONFIN 101 FSTR 8 EDUC 31 SAN 33.

(26)  EESRK, 597/2012-TEN/484, 2012 m. gruodžio 13 d.

(27)  CdR 71/2011 final, ECOS-V/014, https://toad.cor.europa.eu/CORWorkInProgress.aspx.

(28)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0419.

(29)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 57.

(30)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(31)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 116.

(32)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 19.

(33)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 65.

(34)  OL C 76 E, 2008 3 27, p. 124.

(35)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 101.

(36)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 19.

(37)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 139.

(38)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm.

(39)  OL L 315, 2012 11 14, p. 1.

(40)  OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/55

---

P7_TA(2013)0247

Moterų judumas švietimo tikslais ir profesinis judumas

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų judumo švietimo tikslais ir profesinio judumo Europos Sąjungoje (2013/2009(INI))

(2016/C 065/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 8, 45, 165 ir 166 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 8, 45, 165 ir 166 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 21, 23 ir 25 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 21, 23 ir 25 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatą „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“ (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatą „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“ (COM(2010)0296),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl darbuotojų judumo Europos Sąjungoje skatinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl darbuotojų judumo Europos Sąjungoje skatinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0164/2013),

| A. | kadangi teisė gyventi ir dirbti kitoje Europos Sąjungos šalyje yra viena iš Sąjungos pagrindinių laisvių, kuri Europos Sąjungos piliečiams užtikrinama pagal Europos Sąjungos sutartį, ir kadangi judumas yra daugialypis reiškinys, kurį lemia ekonominiai, socialiniai arba šeimos veiksniai; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė gyventi ir dirbti kitoje Europos Sąjungos šalyje yra viena iš Sąjungos pagrindinių laisvių, kuri Europos Sąjungos piliečiams užtikrinama pagal Europos Sąjungos sutartį, ir kadangi judumas yra daugialypis reiškinys, kurį lemia ekonominiai, socialiniai arba šeimos veiksniai;

| B. | kadangi darbuotojų judumas ir judumas švietimo tikslais padeda ugdyti buvimo ES piliečiu jausmą; ir šis judumas yra vienas iš ES principų siekiant įgyvendinti sanglaudą ir solidarumą visoje ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi darbuotojų judumas ir judumas švietimo tikslais padeda ugdyti buvimo ES piliečiu jausmą; ir šis judumas yra vienas iš ES principų siekiant įgyvendinti sanglaudą ir solidarumą visoje ES;

| C. | kadangi programa „Erasmus“, kuria nuo 1987 m. daugiau kaip 2,2 mln. Europos Sąjungos piliečių buvo suteikta galimybė studijuoti užsienyje, ir pasibaigus mokymosi laikotarpiui gali ypač teigiamai prisidėti prie tarpvalstybinio darbuotojų judumo ir kadangi didėjant moterų išsilavinimui ir profesiniam mokymui skatinamas didesnis jų judumas; |
| --- | --- |

C.

kadangi programa „Erasmus“, kuria nuo 1987 m. daugiau kaip 2,2 mln. Europos Sąjungos piliečių buvo suteikta galimybė studijuoti užsienyje, ir pasibaigus mokymosi laikotarpiui gali ypač teigiamai prisidėti prie tarpvalstybinio darbuotojų judumo ir kadangi didėjant moterų išsilavinimui ir profesiniam mokymui skatinamas didesnis jų judumas;

| D. | kadangi ekonomikos ir finansų krizė padarė neigiamą įtaką ES darbo rinkai, ypač užimtumo lygiui ir galimybei laisvai judėti bei įsidarbinti pagal savo išsilavinimą ir profesinę kvalifikaciją, o moterys yra viena iš labiausiai nuo šio reiškinio nukentėjusių grupių; |
| --- | --- |

D.

kadangi ekonomikos ir finansų krizė padarė neigiamą įtaką ES darbo rinkai, ypač užimtumo lygiui ir galimybei laisvai judėti bei įsidarbinti pagal savo išsilavinimą ir profesinę kvalifikaciją, o moterys yra viena iš labiausiai nuo šio reiškinio nukentėjusių grupių;

| E. | kadangi naujausiais turimais duomenimis, Europos Sąjungoje moterų nedarbo lygis yra 10,7 proc. (o jaunesnių nei 25 metų amžiaus moterų nedarbas siekia 22,7 proc.); |
| --- | --- |

E.

kadangi naujausiais turimais duomenimis, Europos Sąjungoje moterų nedarbo lygis yra 10,7 proc. (o jaunesnių nei 25 metų amžiaus moterų nedarbas siekia 22,7 proc.);

| F. | kadangi profesinis judumas yra Europos Sąjungos strateginis tikslas, nes padidina bendrosios rinkos efektyvumą ir prisideda prie profesinių įgūdžių gerinimo ir užimtumo lygio didinimo, o šie dalykai patys svarbiausi siekiant ekonominės ir socialinės pažangos; |
| --- | --- |

F.

kadangi profesinis judumas yra Europos Sąjungos strateginis tikslas, nes padidina bendrosios rinkos efektyvumą ir prisideda prie profesinių įgūdžių gerinimo ir užimtumo lygio didinimo, o šie dalykai patys svarbiausi siekiant ekonominės ir socialinės pažangos;

| G. | kadangi darbuotojų judumo Europos Sąjungoje srityje esama didelių lyčių skirtumų: vyrai kur kas dažniau nei moterys (atitinkamai 44 ir 27 proc.) dėl darbo keičia gyvenamąją vietą arba pereina iš vienos darbo vietos į kitą, o moterims dažniau tenka daryti karjeros pertraukas dėl persikėlimo dideliais atstumais, kad galėtų sekti paskui savo partnerį; |
| --- | --- |

G.

kadangi darbuotojų judumo Europos Sąjungoje srityje esama didelių lyčių skirtumų: vyrai kur kas dažniau nei moterys (atitinkamai 44 ir 27 proc.) dėl darbo keičia gyvenamąją vietą arba pereina iš vienos darbo vietos į kitą, o moterims dažniau tenka daryti karjeros pertraukas dėl persikėlimo dideliais atstumais, kad galėtų sekti paskui savo partnerį;

| H. | kadangi darbo rinkos susiskaidymas pagal lytį, tinkamų darbo sąlygų trūkumas, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, netinkamos priemonės, kuriomis siekiama suderinti šeimos gyvenimą ir darbą, įsitvirtinę stereotipai ir diskriminacijos dėl lyties pavojus yra pagrindinės moterų profesinio judumo kliūtys; kadangi veiksniai, susiję su šeima, dideliais įvairiose valstybėse narėse mokamų šeimos pašalpų skirtumais, socialiniais tinklais, vaikų ir kitų išlaikytinių priežiūros įstaigomis (visų pirma, valstybinių darželių, lopšelių ir vaikų laisvalaikio centrų tinklų nebuvimu ar netinkamumu), būstu ir vietos sąlygomis bei kitomis kliūtimis (pvz., kalbos, nepakankamo informuotumo apie teises), yra papildomos kliūtys, trukdančios moterims naudotis laisvo judėjimo teise, leidimu gyventi ir dirbti visoje Europoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi darbo rinkos susiskaidymas pagal lytį, tinkamų darbo sąlygų trūkumas, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, netinkamos priemonės, kuriomis siekiama suderinti šeimos gyvenimą ir darbą, įsitvirtinę stereotipai ir diskriminacijos dėl lyties pavojus yra pagrindinės moterų profesinio judumo kliūtys; kadangi veiksniai, susiję su šeima, dideliais įvairiose valstybėse narėse mokamų šeimos pašalpų skirtumais, socialiniais tinklais, vaikų ir kitų išlaikytinių priežiūros įstaigomis (visų pirma, valstybinių darželių, lopšelių ir vaikų laisvalaikio centrų tinklų nebuvimu ar netinkamumu), būstu ir vietos sąlygomis bei kitomis kliūtimis (pvz., kalbos, nepakankamo informuotumo apie teises), yra papildomos kliūtys, trukdančios moterims naudotis laisvo judėjimo teise, leidimu gyventi ir dirbti visoje Europoje;

| I. | kadangi moterys dažniau nei vyrai susiduria su socialine rizika visą savo gyvenimą, todėl jos dažniau patiria skurdą; kadangi iš naujausių vertinimų matyti, kad ES moterų atlyginimai vidutiniškai 16,4 proc. mažesni nei vyrų ir kad valstybėse narėse šie skaičiai skiriasi nuo 1,9 proc. iki 27,6 proc. (3); |
| --- | --- |

I.

kadangi moterys dažniau nei vyrai susiduria su socialine rizika visą savo gyvenimą, todėl jos dažniau patiria skurdą; kadangi iš naujausių vertinimų matyti, kad ES moterų atlyginimai vidutiniškai 16,4 proc. mažesni nei vyrų ir kad valstybėse narėse šie skaičiai skiriasi nuo 1,9 proc. iki 27,6 proc. (3);

| J. | kadangi, siekiant padėti moterims geriau integruotis į darbo rinką, reikia daugiaplotmių politinių sprendimų, apimančių mokymąsi visą gyvenimą, profesinio, šeimos ir asmeninio gyvenimo derinimą (ypač vienišų motinų), kovą su mažų garantijų darbu ir darbo vietų, kuriose laikomasi visų teisių, skatinimą, valstybinį sveikatos priežiūros tinklą, valstybinę socialinės apsaugos sistemą, įvairius darbo organizavimo būdus pagal moters prašymus; |
| --- | --- |

J.

kadangi, siekiant padėti moterims geriau integruotis į darbo rinką, reikia daugiaplotmių politinių sprendimų, apimančių mokymąsi visą gyvenimą, profesinio, šeimos ir asmeninio gyvenimo derinimą (ypač vienišų motinų), kovą su mažų garantijų darbu ir darbo vietų, kuriose laikomasi visų teisių, skatinimą, valstybinį sveikatos priežiūros tinklą, valstybinę socialinės apsaugos sistemą, įvairius darbo organizavimo būdus pagal moters prašymus;

| K. | kadangi kokybiškas išsilavinimas suteikia moterims galimybę užimti perspektyvesnes darbo vietas, gerinti gebėjimus ir įgyti kompetencijos, reikalingos tam sektoriui; kadangi jis taip pat padeda dalyvauti socialiniame gyvenime ir kultūrinėje veikloje ir užtikrina geresnį pripažinimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

K.

kadangi kokybiškas išsilavinimas suteikia moterims galimybę užimti perspektyvesnes darbo vietas, gerinti gebėjimus ir įgyti kompetencijos, reikalingos tam sektoriui; kadangi jis taip pat padeda dalyvauti socialiniame gyvenime ir kultūrinėje veikloje ir užtikrina geresnį pripažinimą darbo rinkoje;

| L. | kadangi judumas švietimo tikslais padeda skatinti profesinį judumą ir didinti darbo rinkos galimybes, be to, visi, įskaitant žemos kvalifikacijos moteris, privalo turėti galimybę judėti švietimo tikslais; |
| --- | --- |

L.

kadangi judumas švietimo tikslais padeda skatinti profesinį judumą ir didinti darbo rinkos galimybes, be to, visi, įskaitant žemos kvalifikacijos moteris, privalo turėti galimybę judėti švietimo tikslais;

| 1. | pabrėžia, kad reikia didinti informuotumą apie įvairių amžiaus grupių moterų padėtį atsižvelgiant į ES politiką, susijusią su švietimu, socialine integracija, priemonėmis derinti šeimos ir profesinį gyvenimą, migracija ir užimtumu, skurdu, sveikatos priežiūra ir socialine apsauga, apsaugoti moterų teises, skatinti lygybę bei lygias vyrų ir moterų galimybes įsidarbinti, užtikrinti saugias darbo sąlygas, vienodą prieigą ir karjeros galimybes, įskaitant vienodų atrankos kriterijų taikymą užimtumo srityje, labiau atsižvelgti į moterų padėtį sprendimų priėmimo procese ir kovoti su visų formų diskriminacija darbo rinkoje, pvz., profesine segregacija arba su darbo užmokesčiu susijusia diskriminacija, visų pirma skatinant mokymąsi visą gyvenimą, kovojant su mažų garantijų darbu ir skatinant darbą, kuriame suteikiamos teisės, nustatomos darbo valandos, pagal kurias galima suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų tinklą ir socialinės apsaugos sistemą bei diferencijuotą darbo laiko organizavimo tvarką moters prašymu; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad reikia didinti informuotumą apie įvairių amžiaus grupių moterų padėtį atsižvelgiant į ES politiką, susijusią su švietimu, socialine integracija, priemonėmis derinti šeimos ir profesinį gyvenimą, migracija ir užimtumu, skurdu, sveikatos priežiūra ir socialine apsauga, apsaugoti moterų teises, skatinti lygybę bei lygias vyrų ir moterų galimybes įsidarbinti, užtikrinti saugias darbo sąlygas, vienodą prieigą ir karjeros galimybes, įskaitant vienodų atrankos kriterijų taikymą užimtumo srityje, labiau atsižvelgti į moterų padėtį sprendimų priėmimo procese ir kovoti su visų formų diskriminacija darbo rinkoje, pvz., profesine segregacija arba su darbo užmokesčiu susijusia diskriminacija, visų pirma skatinant mokymąsi visą gyvenimą, kovojant su mažų garantijų darbu ir skatinant darbą, kuriame suteikiamos teisės, nustatomos darbo valandos, pagal kurias galima suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų tinklą ir socialinės apsaugos sistemą bei diferencijuotą darbo laiko organizavimo tvarką moters prašymu;

| 2. | pabrėžia papildomos naudos, kurią Europos Sąjungai teikia su mokslu ir profesine veikla susijęs judumas, pripažinimą; pabrėžia, kad dėl ekonomikos krizės vis dažniau reikia profesiją rinktis pagal pasiūlą darbo rinkoje, ir kad reikia siekti, kad moterys lengviau prisitaikytų prie profesinių pokyčių pagal naujų karjeros galimybių reikalavimus; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia papildomos naudos, kurią Europos Sąjungai teikia su mokslu ir profesine veikla susijęs judumas, pripažinimą; pabrėžia, kad dėl ekonomikos krizės vis dažniau reikia profesiją rinktis pagal pasiūlą darbo rinkoje, ir kad reikia siekti, kad moterys lengviau prisitaikytų prie profesinių pokyčių pagal naujų karjeros galimybių reikalavimus;

| 3. | mano, kad moterų judumo švietimo tikslais ir profesinio judumo skatinimas gali padėti siekti strategijos „Europa 2020“ pagrindinio tikslo padidinti 20–64 m. amžiaus moterų ir vyrų užimtumą iki 75 proc., pvz., aktyviau dalyvaujant jauniems žmonėms, vyresniems darbuotojams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams ir geriau integruojant migrantus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad moterų judumo švietimo tikslais ir profesinio judumo skatinimas gali padėti siekti strategijos „Europa 2020“ pagrindinio tikslo padidinti 20–64 m. amžiaus moterų ir vyrų užimtumą iki 75 proc., pvz., aktyviau dalyvaujant jauniems žmonėms, vyresniems darbuotojams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams ir geriau integruojant migrantus;

| 4. | ragina valstybes nares, rengiant savo nacionalines strategijas ir reformų programas, įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti skaidrumą ir informaciją, susijusius su moterų ir jų šeimos narių teisėmis dėl profesinio judumo; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares, rengiant savo nacionalines strategijas ir reformų programas, įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti skaidrumą ir informaciją, susijusius su moterų ir jų šeimos narių teisėmis dėl profesinio judumo;

| 5. | mano, kad profesinis judumas negali kenkti moterų socialinėms garantijoms, todėl reikia užtikrinti, kad būtų išlaikomos ir į kitą šalį perkeliamos nacionalinės socialinės apsaugos sistemos teisės į pensiją, pripažįstant tai, kad pensijų sistemos skiriasi visoje ES; |
| --- | --- |

5.

mano, kad profesinis judumas negali kenkti moterų socialinėms garantijoms, todėl reikia užtikrinti, kad būtų išlaikomos ir į kitą šalį perkeliamos nacionalinės socialinės apsaugos sistemos teisės į pensiją, pripažįstant tai, kad pensijų sistemos skiriasi visoje ES;

| 6. | ragina valstybes nares kaupti ir analizuoti duomenis, susijusius su moterų judumo sunkumais, apimtimi ir struktūra, atkreipti dėmesį į judumo užimtumo tikslais naudą nacionalinėms rinkoms, taip pat į mokslo ir profesinio judumo į užsienį naudą ir ją skatinti; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti agentūrų ir organizacijų, siūlančių darbą darbuotojams iš kitų valstybių narių, padėtį ir nustatyti galimą neteisėtą ar nedeklaruojamą darbą, taip pat stebėti fiktyvų darbą siūlančių agentūrų ar organizacijų padėtį; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares kaupti ir analizuoti duomenis, susijusius su moterų judumo sunkumais, apimtimi ir struktūra, atkreipti dėmesį į judumo užimtumo tikslais naudą nacionalinėms rinkoms, taip pat į mokslo ir profesinio judumo į užsienį naudą ir ją skatinti; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti agentūrų ir organizacijų, siūlančių darbą darbuotojams iš kitų valstybių narių, padėtį ir nustatyti galimą neteisėtą ar nedeklaruojamą darbą, taip pat stebėti fiktyvų darbą siūlančių agentūrų ar organizacijų padėtį;

| 7. | ragina valstybes nares kuriant savo nacionalinės politikos strategijas ir savo nacionalines reformų programas pranešti duomenis, susijusius su vyrų ir moterų profesiniu judumu, įtraukti nuostatas dėl didesnės lyčių lygybės profesinio judumo srityje, ypatingą dėmesį skiriant nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu vykdomų veiklos programų, finansuojamų iš Europos socialinio fondo (ESF), programavimui ir įgyvendinimui 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir jam pasibaigus; primena savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją, kuria patvirtintas Komisijos pasiūlymas 25 proc. visų sanglaudos politikos lėšų skirti ESF (4); |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares kuriant savo nacionalinės politikos strategijas ir savo nacionalines reformų programas pranešti duomenis, susijusius su vyrų ir moterų profesiniu judumu, įtraukti nuostatas dėl didesnės lyčių lygybės profesinio judumo srityje, ypatingą dėmesį skiriant nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu vykdomų veiklos programų, finansuojamų iš Europos socialinio fondo (ESF), programavimui ir įgyvendinimui 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir jam pasibaigus; primena savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją, kuria patvirtintas Komisijos pasiūlymas 25 proc. visų sanglaudos politikos lėšų skirti ESF (4);

| 8. | pabrėžia, kad jei šis klausimas taps konkrečiu šių programų tikslu arba taps specialiu horizontaliuoju prioritetu, bus kaupiama geroji patirtis ir priemonės duos rezultatų regionų ir (arba) vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad jei šis klausimas taps konkrečiu šių programų tikslu arba taps specialiu horizontaliuoju prioritetu, bus kaupiama geroji patirtis ir priemonės duos rezultatų regionų ir (arba) vietos lygmeniu;

| 9. | pažymi, kad siekiant skatinti užimtumą reikia skirti daugiau dėmesio tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir gerosios patirties mainams tarp mokymo ir verslo įstaigų valstybėse narėse ir stiprinti mokyklų sistemų lygybę ir įtrauktį; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad siekiant skatinti užimtumą reikia skirti daugiau dėmesio tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir gerosios patirties mainams tarp mokymo ir verslo įstaigų valstybėse narėse ir stiprinti mokyklų sistemų lygybę ir įtrauktį;

| 10. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir stiprinti bendradarbiavimą ypatingą dėmesį teikiant galimybei susipažinti su informacija ir patarimais, kad būtų kovojama su prekyba žmonėmis, kurią vykdo tarptautiniai tinklai, viliojantys darbuotojus, ypač moteris, netikrais pažadais suteikti darbą, kurio iš tikrųjų nėra, įtraukiantys į seksualinį išnaudojimą ir verčiantys prievarta dirbti ar teikti paslaugas (elgetauti, vergauti ar atlikti į vergiją panašius darbus, tarnauti, būti išnaudojamiems įtraukiant į nusikalstamą veiką ar atiduoti organus); |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir stiprinti bendradarbiavimą ypatingą dėmesį teikiant galimybei susipažinti su informacija ir patarimais, kad būtų kovojama su prekyba žmonėmis, kurią vykdo tarptautiniai tinklai, viliojantys darbuotojus, ypač moteris, netikrais pažadais suteikti darbą, kurio iš tikrųjų nėra, įtraukiantys į seksualinį išnaudojimą ir verčiantys prievarta dirbti ar teikti paslaugas (elgetauti, vergauti ar atlikti į vergiją panašius darbus, tarnauti, būti išnaudojamiems įtraukiant į nusikalstamą veiką ar atiduoti organus);

| 11. | pažymi, kad judumas turėtų būti paremtas lyčių lygybe ir kova su diskriminacija dėl lyties, rasės, kilmės, religijos, amžiaus ar sveikatos būklės; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad judumas turėtų būti paremtas lyčių lygybe ir kova su diskriminacija dėl lyties, rasės, kilmės, religijos, amžiaus ar sveikatos būklės;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad moterys, vykstančios į užsienį tvarkyti namų, prižiūrėti vaikų, neįgaliųjų ar pagyvenusių asmenų, neretai dirba nesudariusios darbo sutarties arba neteisėtai, todėl neturi jokių teisių arba teisės gauti socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, atitinkamos pensijos ar kitos naudos, susijusios su pensijos įmokomis; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad moterys, vykstančios į užsienį tvarkyti namų, prižiūrėti vaikų, neįgaliųjų ar pagyvenusių asmenų, neretai dirba nesudariusios darbo sutarties arba neteisėtai, todėl neturi jokių teisių arba teisės gauti socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, atitinkamos pensijos ar kitos naudos, susijusios su pensijos įmokomis;

| 13. | ragina socialinius partnerius, valstybes nares ir Komisiją remti lyčių lygybės padėties gerinimą kolektyvinėmis sutartimis, kuriomis, be kita ko, skatinama teisė į lanksčias darbo valandas, vaikų priežiūros paslaugas, darbuotojų moterų ugdomąjį vadovavimą, priemones, kuriomis didinamas moterų atstovavimas kolektyvinėse sutartyse ir vertinant kolektyvinių sutarčių poveikį moterims; |
| --- | --- |

13.

ragina socialinius partnerius, valstybes nares ir Komisiją remti lyčių lygybės padėties gerinimą kolektyvinėmis sutartimis, kuriomis, be kita ko, skatinama teisė į lanksčias darbo valandas, vaikų priežiūros paslaugas, darbuotojų moterų ugdomąjį vadovavimą, priemones, kuriomis didinamas moterų atstovavimas kolektyvinėse sutartyse ir vertinant kolektyvinių sutarčių poveikį moterims;

| 14. | ragina valstybes nares: stebėti darbuotojų, prižiūrinčių vaikus ir kitus priklausomus asmenis, padėtį; teikti visą reikiamą informaciją moterims, vykstančioms į užsienį dirbti šių darbų, įskaitant informaciją apie galimybes dirbti deklaruojamą darbą ir mokytis atitinkamoje srityje, socialines teises, sveikatos priežiūrą ir kt.; teikti šioms moterims konsultacijas deklaruojamo darbo klausimais ir įspėti jas apie galimus pavojus, kylančius nedeklaruojamo darbo rinkoje; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares: stebėti darbuotojų, prižiūrinčių vaikus ir kitus priklausomus asmenis, padėtį; teikti visą reikiamą informaciją moterims, vykstančioms į užsienį dirbti šių darbų, įskaitant informaciją apie galimybes dirbti deklaruojamą darbą ir mokytis atitinkamoje srityje, socialines teises, sveikatos priežiūrą ir kt.; teikti šioms moterims konsultacijas deklaruojamo darbo klausimais ir įspėti jas apie galimus pavojus, kylančius nedeklaruojamo darbo rinkoje;

| 15. | pabrėžia, kad vykdant ES politiką taip pat reikia atsižvelgti į moterų, vykstančių dirbti sezoninius žemės ūkio darbus, gyvenimo ir darbo sąlygas, ypač atsižvelgti į tinkamo apgyvendinimo, socialinės apsaugos, sveikatos draudimo, sveikatos priežiūros, šeimos gyvenimo bei darbo derinimo ir tinkamo darbo užmokesčio poreikius; pabrėžia, kad reikia kovoti su išnaudojimu, kurį patiria daugelis šių moterų; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad vykdant ES politiką taip pat reikia atsižvelgti į moterų, vykstančių dirbti sezoninius žemės ūkio darbus, gyvenimo ir darbo sąlygas, ypač atsižvelgti į tinkamo apgyvendinimo, socialinės apsaugos, sveikatos draudimo, sveikatos priežiūros, šeimos gyvenimo bei darbo derinimo ir tinkamo darbo užmokesčio poreikius; pabrėžia, kad reikia kovoti su išnaudojimu, kurį patiria daugelis šių moterų;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad dirbti į užsienį vykstančioms moterims dažnai siūlomos įgūdžių, darbo užmokesčio ir prestižo požiūriais prasčiausios darbo vietos ir kad moterų darbo jėgos migracija neretai susijusi tik su keliomis profesijomis, kurias paprastai renkasi moterys ir kurios siejamos su įprastais lyčių vaidmenimis; todėl ragina valstybes nares stengtis skatinti. kad būtų sudaromos tinkamos sutartys ir išvengiama pernelyg dažno netipinių darbo sutarčių formų taikymo; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad dirbti į užsienį vykstančioms moterims dažnai siūlomos įgūdžių, darbo užmokesčio ir prestižo požiūriais prasčiausios darbo vietos ir kad moterų darbo jėgos migracija neretai susijusi tik su keliomis profesijomis, kurias paprastai renkasi moterys ir kurios siejamos su įprastais lyčių vaidmenimis; todėl ragina valstybes nares stengtis skatinti. kad būtų sudaromos tinkamos sutartys ir išvengiama pernelyg dažno netipinių darbo sutarčių formų taikymo;

| 17. | ragina valstybes nares bendradarbiauti, kad rastų sprendimus, kaip galima užbėgti už akių kai kuriems profesinio judumo padariniams kai kuriose valstybėse narėse ir kai kuriose srityse (pvz., medicinos darbuotojų judumas, kuriame daugiausia dalyvauja moterys) ar juos kompensuoti, nes jie gali turėti neigiamų padarinių žmogaus teisėms kilmės valstybėse narėse; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares bendradarbiauti, kad rastų sprendimus, kaip galima užbėgti už akių kai kuriems profesinio judumo padariniams kai kuriose valstybėse narėse ir kai kuriose srityse (pvz., medicinos darbuotojų judumas, kuriame daugiausia dalyvauja moterys) ar juos kompensuoti, nes jie gali turėti neigiamų padarinių žmogaus teisėms kilmės valstybėse narėse;

| 18. | mano, kad galimybė į užsienį išvykstančioms persikelti savo socialinės apsaugos teises yra esminė priemonė, padedanti iš tiesų užtikrinti efektyvų naudojimąsi įgytomis prerogatyvomis; |
| --- | --- |

18.

mano, kad galimybė į užsienį išvykstančioms persikelti savo socialinės apsaugos teises yra esminė priemonė, padedanti iš tiesų užtikrinti efektyvų naudojimąsi įgytomis prerogatyvomis;

| 19. | pažymi, kad nustatyti išmokų šeimai ir socialinių išmokų skirtumai valstybėse narėse ir pažymi, kad šie skirtumai gali būti reali kliūtis profesiniam vyrų ir moterų, turinčių išlaikomą šeimą, judumui; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad nustatyti išmokų šeimai ir socialinių išmokų skirtumai valstybėse narėse ir pažymi, kad šie skirtumai gali būti reali kliūtis profesiniam vyrų ir moterų, turinčių išlaikomą šeimą, judumui;

| 20. | ragina valstybes nares užtikrinti abipusį diplomų ir profesinių kvalifikacijų pripažinimą ir sudaryti sąlygas pripažinimo procedūrų supaprastinimui; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares užtikrinti abipusį diplomų ir profesinių kvalifikacijų pripažinimą ir sudaryti sąlygas pripažinimo procedūrų supaprastinimui;

| 21. | pabrėžia, kad tais atvejais, kai ne pats pripažinimas yra pagrindinė problema, o užsitęsusios reikiamos pripažinimo procedūros, gali būti susidaromas nemalonus įspūdis apie naują aplinką ES, į kurią atvykstama; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad tais atvejais, kai ne pats pripažinimas yra pagrindinė problema, o užsitęsusios reikiamos pripažinimo procedūros, gali būti susidaromas nemalonus įspūdis apie naują aplinką ES, į kurią atvykstama;

| 22. | išreiškia susirūpinimą dėl aukšto moterų „protų švaistymo“ lygio, t. y. dėl to, kad nepakankamai pasinaudojama moterų į užsienį išvykstančių moterų kvalifikacija, tai ypač akivaizdu slaugos ir namų ruošos sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys; |
| --- | --- |

22.

išreiškia susirūpinimą dėl aukšto moterų „protų švaistymo“ lygio, t. y. dėl to, kad nepakankamai pasinaudojama moterų į užsienį išvykstančių moterų kvalifikacija, tai ypač akivaizdu slaugos ir namų ruošos sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys;

| 23. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti aiškias taisykles, kuriomis būtų palengvintos moterų galimybės užimti aukštas vadovaujančias pareigas, ir pažymi, kad didinant moterų skaičių valdybose didinamas konkurencingumas ir našumas; todėl palankiai priima Komisijos pasiūlymą, kuriame nurodoma, kad iki 2020 m. moterys sudarys ne mažiau kaip 40 proc. vadovų postų neužimančių valdybų narių biržoje kotiruojamose Europos įmonėse, kuriose dirba 250 ar daugiau darbuotojų ir kurių bendroji metinė apyvarta didesnė nei 50 mln. eurų; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti aiškias taisykles, kuriomis būtų palengvintos moterų galimybės užimti aukštas vadovaujančias pareigas, ir pažymi, kad didinant moterų skaičių valdybose didinamas konkurencingumas ir našumas; todėl palankiai priima Komisijos pasiūlymą, kuriame nurodoma, kad iki 2020 m. moterys sudarys ne mažiau kaip 40 proc. vadovų postų neužimančių valdybų narių biržoje kotiruojamose Europos įmonėse, kuriose dirba 250 ar daugiau darbuotojų ir kurių bendroji metinė apyvarta didesnė nei 50 mln. eurų;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares geriau nustatyti ir panaikinti moterų teisių pažeidimus darbo rinkoje bei veiksmingai bausti už šiuos pažeidimus, teikti užsienyje dėl darbo gyvenančioms moterims visą reikiamą informaciją, įskaitant informaciją apie galimybes įsidarbinti ir mokytis šioje srityje, taip pat apie socialines teises ir sveikatos priežiūrą, ir be papildomo mokesčio teikti konsultacijas apie įsidarbinimo galimybes ir aprūpinimo socialiniu būstu programas; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares geriau nustatyti ir panaikinti moterų teisių pažeidimus darbo rinkoje bei veiksmingai bausti už šiuos pažeidimus, teikti užsienyje dėl darbo gyvenančioms moterims visą reikiamą informaciją, įskaitant informaciją apie galimybes įsidarbinti ir mokytis šioje srityje, taip pat apie socialines teises ir sveikatos priežiūrą, ir be papildomo mokesčio teikti konsultacijas apie įsidarbinimo galimybes ir aprūpinimo socialiniu būstu programas;

| 25. | ragina Komisiją stebėti ir reguliariai pranešti, kaip vyrai ir moterys naudojasi ES lėšomis, skirtomis švietimo ir mokslo, profesinio judumo ir judumo švietimo tikslais bei dalyvavimo darbo rinkoje reikmėms; ragina ir valstybes nares, ir Komisiją skubiai reaguoti į neproporcingo lėšų naudojimo atvejus; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją stebėti ir reguliariai pranešti, kaip vyrai ir moterys naudojasi ES lėšomis, skirtomis švietimo ir mokslo, profesinio judumo ir judumo švietimo tikslais bei dalyvavimo darbo rinkoje reikmėms; ragina ir valstybes nares, ir Komisiją skubiai reaguoti į neproporcingo lėšų naudojimo atvejus;

| 26. | ragina valstybes nares imtis veiksmų šalinant kliūtis, su kuriomis susiduria moterys, siekdamos tolesnės profesinės ir visuomeninės karjeros šalyse, į kurias persikėlė gyventi ir kurios nėra jų kilmės šalys; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares imtis veiksmų šalinant kliūtis, su kuriomis susiduria moterys, siekdamos tolesnės profesinės ir visuomeninės karjeros šalyse, į kurias persikėlė gyventi ir kurios nėra jų kilmės šalys;

| 27. | pažymi, kad moterys, tarp jų ir migrantės, dažnai kenčia nuo to, kad turi dirbti ne visą darbo dieną, ir jos tą patiria dažniau nei vyrai (2011 m. Europos Sąjungoje ne visą darbo dieną dirbo 32,1 proc. moterų ir 9 proc. vyrų); ragina valstybes nares imtis reikalingų priemonių siekiant sumažinti dirbančių ne visą darbo dieną skaičių (privaloma atskaitomybė, kai kurių mokestinių lengvatų panaikinimas ir kt.) ir stiprinti teises moterų, kurios negali išvengti atvejų, kai turi dirbti ne visą darbo dieną (prioritetas įsidarbinant, išmoka atleidimo iš darbo atveju ir kt.); |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad moterys, tarp jų ir migrantės, dažnai kenčia nuo to, kad turi dirbti ne visą darbo dieną, ir jos tą patiria dažniau nei vyrai (2011 m. Europos Sąjungoje ne visą darbo dieną dirbo 32,1 proc. moterų ir 9 proc. vyrų); ragina valstybes nares imtis reikalingų priemonių siekiant sumažinti dirbančių ne visą darbo dieną skaičių (privaloma atskaitomybė, kai kurių mokestinių lengvatų panaikinimas ir kt.) ir stiprinti teises moterų, kurios negali išvengti atvejų, kai turi dirbti ne visą darbo dieną (prioritetas įsidarbinant, išmoka atleidimo iš darbo atveju ir kt.);

| 28. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti ES politiką, susijusią su kova su tiesiogine ir netiesiogine kitoje valstybėje narėje gyvenančių ES darbuotojų migrantų, pirmiausia moterų, diskriminacija ir jų teisių pažeidimais dėl nepakankamo priimančiosios valstybės narės kalbų mokėjimo ir įstatymų, susijusių su jų įdarbinimu, žinojimo; |
| --- | --- |

28.

primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti ES politiką, susijusią su kova su tiesiogine ir netiesiogine kitoje valstybėje narėje gyvenančių ES darbuotojų migrantų, pirmiausia moterų, diskriminacija ir jų teisių pažeidimais dėl nepakankamo priimančiosios valstybės narės kalbų mokėjimo ir įstatymų, susijusių su jų įdarbinimu, žinojimo;

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares, remiant vietos subjektams, socialiniams partneriams ir profesinio mokymo įstaigoms, dar geriau informuoti moteris apie profesinio judumo teikiamas galimybes, ypač daug dėmesio skiriant asmenybės vystymuisi, karjeros planavimui ir moterų teisėms, kai jos dėl profesinių priežasčių persikelia iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ir valstybes nares, remiant vietos subjektams, socialiniams partneriams ir profesinio mokymo įstaigoms, dar geriau informuoti moteris apie profesinio judumo teikiamas galimybes, ypač daug dėmesio skiriant asmenybės vystymuisi, karjeros planavimui ir moterų teisėms, kai jos dėl profesinių priežasčių persikelia iš vienos valstybės narės į kitą;

| 30. | ragina valstybes nares steigti informacijos centrus, skirtus su darbdaviais individualiais darbo santykiais susietiems judiesiems namų ūkio darbuotojams ir slaugytojams, kad jie galėtų sukurti tarpusavio tinklą, kuriuo naudodamiesi būtų informuojami apie savo teises ir palaikyti nevyriausybines organizacijas, veikiančias šioje srityje; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares steigti informacijos centrus, skirtus su darbdaviais individualiais darbo santykiais susietiems judiesiems namų ūkio darbuotojams ir slaugytojams, kad jie galėtų sukurti tarpusavio tinklą, kuriuo naudodamiesi būtų informuojami apie savo teises ir palaikyti nevyriausybines organizacijas, veikiančias šioje srityje;

| 31. | ragina valstybes nares supaprastinti procedūras, kurios taikomos vietos ir regionų institucijoms, siekiant:






  — | sukurti ir pritaikyti specialias moterų ir vyrų integravimo į vietos bendruomenes ir bendruomenių tarpkultūrinių mainų skatinimo programas; |
| --- | --- | --- |

31.

ragina valstybes nares supaprastinti procedūras, kurios taikomos vietos ir regionų institucijoms, siekiant:

—

sukurti ir pritaikyti specialias moterų ir vyrų integravimo į vietos bendruomenes ir bendruomenių tarpkultūrinių mainų skatinimo programas;

| — | moterims, kurios su savo sutuoktiniais ar partneriais išvyksta į kitą valstybę narę, siūlyti tokias atitinkamas paslaugas, kurios palengvintų jų integraciją naujoje socialinėje ir kultūrinėje aplinkoje, pvz., kalbų kursus ir profesinius kursus, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms moterims; |
| --- | --- |

—

moterims, kurios su savo sutuoktiniais ar partneriais išvyksta į kitą valstybę narę, siūlyti tokias atitinkamas paslaugas, kurios palengvintų jų integraciją naujoje socialinėje ir kultūrinėje aplinkoje, pvz., kalbų kursus ir profesinius kursus, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms moterims;

| — | skirti daugiau dėmesio moterų integracijai į darbo rinką, ypač kvalifikacijos įgijimui ir kėlimui, įgūdžių įgijimui ir visą gyvenimą trunkančio švietimo bei mokymo programos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

—

skirti daugiau dėmesio moterų integracijai į darbo rinką, ypač kvalifikacijos įgijimui ir kėlimui, įgūdžių įgijimui ir visą gyvenimą trunkančio švietimo bei mokymo programos įgyvendinimui;

| — | spręsti itin judžių profesijų moterims, pvz., namų darbuotojoms, priežiūros darbuotojoms, valytojoms ir moterims, dirbančioms restoranų ir maitinimo sektoriuje, kylančios rizikos klausimą; |
| --- | --- |

—

spręsti itin judžių profesijų moterims, pvz., namų darbuotojoms, priežiūros darbuotojoms, valytojoms ir moterims, dirbančioms restoranų ir maitinimo sektoriuje, kylančios rizikos klausimą;

| — | remti socialinio sąmoningumo kampanijas, kurias vykdo ne pelno organizacijos, kurių veikla orientuota į tarptautinėse bendruomenėse gyvenančias moteris, kaip antai emigrantų sutuoktines ir partneres; |
| --- | --- |

—

remti socialinio sąmoningumo kampanijas, kurias vykdo ne pelno organizacijos, kurių veikla orientuota į tarptautinėse bendruomenėse gyvenančias moteris, kaip antai emigrantų sutuoktines ir partneres;

| — | kurti konsultavimo integravimo klausimais programas, psichologinių konsultacijų ir integravimo projektus; pabrėžia, kad konkrečios priemonės padeda praktiškai suprasti ir spręsti problemas; |
| --- | --- |

—

kurti konsultavimo integravimo klausimais programas, psichologinių konsultacijų ir integravimo projektus; pabrėžia, kad konkrečios priemonės padeda praktiškai suprasti ir spręsti problemas;

| 32. | atkreipia dėmesį į dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo kylančią žalą ekonomikai ir asmeniui; pabrėžia, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą iš dalies lemia tai, kad sektoriuose, kuriuose dažnai dirba daugiau moterų, darbo užmokestis yra mažesnis; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo kylančią žalą ekonomikai ir asmeniui; pabrėžia, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą iš dalies lemia tai, kad sektoriuose, kuriuose dažnai dirba daugiau moterų, darbo užmokestis yra mažesnis;

| 33. | primygtinai ragina valstybes nares didinti darbo užmokesčio tendencijų skaidrumą, ypač skatinant kolektyvines derybas, kad būtų išvengta darbo užmokesčio skirtumų įtvirtinimo ar didėjimo, įskaitant pensijų kaupimo kilmės valstybėje narėje ir priimančiojoje valstybėje narėje padarinius, bei imtis priemonių, kad būtų sumažinti užmokesčio skirtumai; ragina Komisiją pasiūlyti naujų priemonių, kaip bausti už moterų ir vyrų užmokesčio skirtumų atvejus ir veiksmingai sumažinti jų skaičių, ir stebėti, kad būtų tinkamai ir veiksmingai įgyvendinama Direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (5), taip pat peržiūrėti galiojančius vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų teisės aktus (Direktyva 2006/54/EB), kaip Parlamentas reikalauja savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliucijoje; tvirtai ragina Komisiją ir valstybes nares kurti politikos strategijas bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kad būtų panaikintas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir būtų telkiamas dėmesys į moterų integraciją darbo rinkoje bei skatinamos lygios judumo galimybės; |
| --- | --- |

33.

primygtinai ragina valstybes nares didinti darbo užmokesčio tendencijų skaidrumą, ypač skatinant kolektyvines derybas, kad būtų išvengta darbo užmokesčio skirtumų įtvirtinimo ar didėjimo, įskaitant pensijų kaupimo kilmės valstybėje narėje ir priimančiojoje valstybėje narėje padarinius, bei imtis priemonių, kad būtų sumažinti užmokesčio skirtumai; ragina Komisiją pasiūlyti naujų priemonių, kaip bausti už moterų ir vyrų užmokesčio skirtumų atvejus ir veiksmingai sumažinti jų skaičių, ir stebėti, kad būtų tinkamai ir veiksmingai įgyvendinama Direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (5), taip pat peržiūrėti galiojančius vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų teisės aktus (Direktyva 2006/54/EB), kaip Parlamentas reikalauja savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliucijoje; tvirtai ragina Komisiją ir valstybes nares kurti politikos strategijas bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kad būtų panaikintas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir būtų telkiamas dėmesys į moterų integraciją darbo rinkoje bei skatinamos lygios judumo galimybės;

| 34. | pabrėžia, kad auklėdami vaikus vyrai ir moterys turi dalytis atsakomybe, kaip ir visa visuomenė, ir ragina valstybes nares teikti darbuotojams, kurie į kitą valstybę persikelia kartu su sutuoktiniu, partneriu ir (arba) vaikais, nepaisant jų užmokesčio ar kvalifikacijos lygio, informaciją, susijusią su priimančiojoje valstybėje narėje galimomis išmokomis šeimai, vaikų ir kitų išlaikytinių priežiūros įstaigomis, ikimokyklinio ugdymo įstaigomis, mokyklomis ir medicinos paslaugomis, taip pat sudaryti sąlygas laisvai patekti į valstybines užimtumo tarnybas pagal taikomus nacionalinės teisės aktus, siekiant padėti į kitą valstybę narę persikeliantiems sutuoktiniams ar partneriams susirasti darbą; dar kartą patvirtina, kad reikia užtikrinti teisę į šeimos susijungimą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad auklėdami vaikus vyrai ir moterys turi dalytis atsakomybe, kaip ir visa visuomenė, ir ragina valstybes nares teikti darbuotojams, kurie į kitą valstybę persikelia kartu su sutuoktiniu, partneriu ir (arba) vaikais, nepaisant jų užmokesčio ar kvalifikacijos lygio, informaciją, susijusią su priimančiojoje valstybėje narėje galimomis išmokomis šeimai, vaikų ir kitų išlaikytinių priežiūros įstaigomis, ikimokyklinio ugdymo įstaigomis, mokyklomis ir medicinos paslaugomis, taip pat sudaryti sąlygas laisvai patekti į valstybines užimtumo tarnybas pagal taikomus nacionalinės teisės aktus, siekiant padėti į kitą valstybę narę persikeliantiems sutuoktiniams ar partneriams susirasti darbą; dar kartą patvirtina, kad reikia užtikrinti teisę į šeimos susijungimą;

| 35. | ragina valstybes nares nustatyti infrastruktūros priemones, kuriomis būtų remiami judūs darbuotojai ir jų šeimos, sprendžiami švietimo ir vaiko priežiūros, socialinio saugumo, bendruomenės paslaugų klausimai; ragina ir siunčiančiąsias, ir priimančiąsias valstybes nares plėtoti itin judžių darbuotojų ir jų šeimų integraciją ir reintegraciją; pabrėžia, kad darbdaviai turėtų labiau vertinti į užsienį išvykstančių moterų įgytų tarpkultūrinių įgūdžių vertę; |
| --- | --- |

35.

ragina valstybes nares nustatyti infrastruktūros priemones, kuriomis būtų remiami judūs darbuotojai ir jų šeimos, sprendžiami švietimo ir vaiko priežiūros, socialinio saugumo, bendruomenės paslaugų klausimai; ragina ir siunčiančiąsias, ir priimančiąsias valstybes nares plėtoti itin judžių darbuotojų ir jų šeimų integraciją ir reintegraciją; pabrėžia, kad darbdaviai turėtų labiau vertinti į užsienį išvykstančių moterų įgytų tarpkultūrinių įgūdžių vertę;

| 36. | ragina valstybes nares kovoti su įvairaus amžiaus grupių moterų skurdu ir socialine atskirtimi; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis priemonių, siekiant išvengti skurdo feminizacijos, skatinant moterų užimtumą ir verslumą, naikinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, sudarant palankesnes sąlygas darbo ir šeimos pareigoms derinti vystant vaikų priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares kovoti su įvairaus amžiaus grupių moterų skurdu ir socialine atskirtimi; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis priemonių, siekiant išvengti skurdo feminizacijos, skatinant moterų užimtumą ir verslumą, naikinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, sudarant palankesnes sąlygas darbo ir šeimos pareigoms derinti vystant vaikų priežiūros paslaugas;

| 37. | prašo, kad valstybės narės ir Komisija ypatingą dėmesį skirtų vyresnių moterų skurdo problemai, nes jos gauna mažesnes pensijas, joms taip pat yra nedarbo laikotarpių, su kuriais moterims tenka susidurti per savo gyvenimą, kad prižiūrėtų savo vaikus ir kitus išlaikomus šeimos narius, padarinys; |
| --- | --- |

37.

prašo, kad valstybės narės ir Komisija ypatingą dėmesį skirtų vyresnių moterų skurdo problemai, nes jos gauna mažesnes pensijas, joms taip pat yra nedarbo laikotarpių, su kuriais moterims tenka susidurti per savo gyvenimą, kad prižiūrėtų savo vaikus ir kitus išlaikomus šeimos narius, padarinys;

| 38. | ragina valstybes nares skatinti darbdavius suteikti moterims lankstesnį darbo laiką, ypač toms, kurių vaikai yra likę kilmės valstybėje narėje, ir suteikti joms sąlygas išlaikyti faktinį ir fizinį ryšį su vaikais; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares skatinti darbdavius suteikti moterims lankstesnį darbo laiką, ypač toms, kurių vaikai yra likę kilmės valstybėje narėje, ir suteikti joms sąlygas išlaikyti faktinį ir fizinį ryšį su vaikais;

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti privataus ir viešojo sektoriaus organizacijas naudoti darbą nuotoliniu būdu, mokant sąžiningą užmokestį ir užtikrinant sąžiningas socialines sąlygas, siekiant, kad moterys išvengtų karjeros pertraukų, susijusių su partnerių profesiniu judumu; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti privataus ir viešojo sektoriaus organizacijas naudoti darbą nuotoliniu būdu, mokant sąžiningą užmokestį ir užtikrinant sąžiningas socialines sąlygas, siekiant, kad moterys išvengtų karjeros pertraukų, susijusių su partnerių profesiniu judumu;

| 40. | ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti naikinant darbuotojų judumo kliūtis ir jų šeimos nariams bei sutuoktiniams teikti paslaugas, pvz., rengti kalbų ir profesinio mokymo kursus, kad jie galėtų lengviau ilguoju laikotarpiu integruotis į naują socialinę bei kultūrinę aplinką; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti naikinant darbuotojų judumo kliūtis ir jų šeimos nariams bei sutuoktiniams teikti paslaugas, pvz., rengti kalbų ir profesinio mokymo kursus, kad jie galėtų lengviau ilguoju laikotarpiu integruotis į naują socialinę bei kultūrinę aplinką;

| 41. | pabrėžia, kad reikia stengtis, kad MINT profesijos (matematika, informatika, naujosios technologijos) moterims taptų patrauklesnės ir kad būtų įveikta profesinė segregacija ir su darbo užmokesčiu susijusi diskriminacija; ragina valstybes nares skatinti, kad jaunos moterys, siekdamos didesnių įsidarbinimo galimybių, imtųsi profesijų, kurioms reikalingi moksliniai, techniniai, inžineriniai ir matematiniai įgūdžiai, ir palengvintų perėjimą tarp išsilavinimo ir profesinio mokymo prie darbo; todėl ragina valstybes nares teikti arba toliau plėtoti kokybiškas karjeros planavimo ir profesinio orientavimo paslaugas, kuriomis padedama moterims šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikia stengtis, kad MINT profesijos (matematika, informatika, naujosios technologijos) moterims taptų patrauklesnės ir kad būtų įveikta profesinė segregacija ir su darbo užmokesčiu susijusi diskriminacija; ragina valstybes nares skatinti, kad jaunos moterys, siekdamos didesnių įsidarbinimo galimybių, imtųsi profesijų, kurioms reikalingi moksliniai, techniniai, inžineriniai ir matematiniai įgūdžiai, ir palengvintų perėjimą tarp išsilavinimo ir profesinio mokymo prie darbo; todėl ragina valstybes nares teikti arba toliau plėtoti kokybiškas karjeros planavimo ir profesinio orientavimo paslaugas, kuriomis padedama moterims šiuo atžvilgiu;

| 42. | pabrėžia teigiamą ankstyvo moterų skatinimo imtis profesijų svarbiose pramonės šakose, kuriose didelė tikimybė gauti darbą, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės priežiūros sektoriaus ir skaitmeninės ekonomikos, poveikį; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia teigiamą ankstyvo moterų skatinimo imtis profesijų svarbiose pramonės šakose, kuriose didelė tikimybė gauti darbą, pvz., ekologiškos ekonomikos, sveikatos ir socialinės priežiūros sektoriaus ir skaitmeninės ekonomikos, poveikį;

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes narės imtis veiksmų vyrų ir moterų susiskaidymo tam tikruose sektoriuose klausimui spręsti, tiek iš anksto motyvuojant asmenis dirbti atitinkamuose sektoriuose, tiek gerinant sąlygas, dėl kurių sektorius ne toks patrauklus moterims ar vyrams, pvz., viena vertus, darbo sąlygos, nesuderinamos su priežiūros įsipareigojimais, ir, kita vertus, darbo užmokestis; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir valstybes narės imtis veiksmų vyrų ir moterų susiskaidymo tam tikruose sektoriuose klausimui spręsti, tiek iš anksto motyvuojant asmenis dirbti atitinkamuose sektoriuose, tiek gerinant sąlygas, dėl kurių sektorius ne toks patrauklus moterims ar vyrams, pvz., viena vertus, darbo sąlygos, nesuderinamos su priežiūros įsipareigojimais, ir, kita vertus, darbo užmokestis;

| 44. | dar kartą ragina valstybes nares skatinti judumą mokymosi ir užimtumo srityse: a) didinant informuotumą ir užtikrinant, kad informacija būtų lengvai prieinama visiems asmenims; b) ankstyvuosiuose švietimo etapuose pabrėžiant judumo teikiamą papildomą naudą; c) užtikrinant mokymosi rezultatų, pasiektų pasitelkiant judumą tarp valstybių narių, pripažinimą; d) mažinant administracinę naštą bei skatinant atitinkamų valstybių narių institucijų bendradarbiavimą ir e) įtraukiant užsienyje praleistą laiką į pensijų kaupimo sistemą kilmės valstybėje narėje; |
| --- | --- |

44.

dar kartą ragina valstybes nares skatinti judumą mokymosi ir užimtumo srityse: a) didinant informuotumą ir užtikrinant, kad informacija būtų lengvai prieinama visiems asmenims; b) ankstyvuosiuose švietimo etapuose pabrėžiant judumo teikiamą papildomą naudą; c) užtikrinant mokymosi rezultatų, pasiektų pasitelkiant judumą tarp valstybių narių, pripažinimą; d) mažinant administracinę naštą bei skatinant atitinkamų valstybių narių institucijų bendradarbiavimą ir e) įtraukiant užsienyje praleistą laiką į pensijų kaupimo sistemą kilmės valstybėje narėje;

| 45. | ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į visus mokymo ir profesinio mokymo, aukštojo mokslo ir suaugusiųjų mokymo lygius siekiant gerinti mokslo kokybę ir taip tikėtis geresnių perspektyvų ateityje užimtumo srityje; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į visus mokymo ir profesinio mokymo, aukštojo mokslo ir suaugusiųjų mokymo lygius siekiant gerinti mokslo kokybę ir taip tikėtis geresnių perspektyvų ateityje užimtumo srityje;

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo pat programos „Erasmus“ pradžios 1987 m. ji daugiau kaip 2,2 mln. studentų padėjo judėti Europos Sąjungoje ir gerokai prisidėjo prie judumo Europos aukštojo mokslo srityje didinimo; todėl reiškia viltį, kad svarstant būsimąsias daugiametes finansines perspektyvas, turėtų būti numatyta pakankamai lėšų visoms programoms, kuriomis remiamas judumas ir švietimas; ragina Komisiją toliau aktyviai remti programas Europos ir tarptautines švietimo ir mokslo programas ir tokias programas kaip „Grundtvig“, „Comenius“, „Leonardo da Vinci“, „Jean Monet“ ir „Erasmus“ siekiant sudaryti sąlygas moterų judumui švietimo tikslais ir profesiniam judumui Europos Sąjungoje bei sudaryti galimybę ir mokytojams tam tikrą savo karjeros laikotarpį praleisti kitoje ES valstybėje narėje, padedant vystyti Europos pilietiškumo ir tapatybės jausmą; pabrėžia naujos daugiametės švietimo, profesinio mokymo, jaunimo ir sporto programos svarbą, nes ja kuriama teigiama visų veikiančių Europos programų judumo ir švietimo srityse patirtis; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo pat programos „Erasmus“ pradžios 1987 m. ji daugiau kaip 2,2 mln. studentų padėjo judėti Europos Sąjungoje ir gerokai prisidėjo prie judumo Europos aukštojo mokslo srityje didinimo; todėl reiškia viltį, kad svarstant būsimąsias daugiametes finansines perspektyvas, turėtų būti numatyta pakankamai lėšų visoms programoms, kuriomis remiamas judumas ir švietimas; ragina Komisiją toliau aktyviai remti programas Europos ir tarptautines švietimo ir mokslo programas ir tokias programas kaip „Grundtvig“, „Comenius“, „Leonardo da Vinci“, „Jean Monet“ ir „Erasmus“ siekiant sudaryti sąlygas moterų judumui švietimo tikslais ir profesiniam judumui Europos Sąjungoje bei sudaryti galimybę ir mokytojams tam tikrą savo karjeros laikotarpį praleisti kitoje ES valstybėje narėje, padedant vystyti Europos pilietiškumo ir tapatybės jausmą; pabrėžia naujos daugiametės švietimo, profesinio mokymo, jaunimo ir sporto programos svarbą, nes ja kuriama teigiama visų veikiančių Europos programų judumo ir švietimo srityse patirtis;

| 47. | pabrėžia švietimo sistemos, kurioje atsižvelgiama į lyčių aspektą, svarbą, kadangi jomis vaikams suteikiamos įvairios galimybės atskleisti savo talentus; pažymi, kad iš mokslinių tyrimų matyti, jog ryškūs lyčių stereotipai švietimo srityje prisideda prie tiek su sektoriais, tiek su profesijomis susijusio vyrų ir moterų segregacijos darbo rinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su šiais stereotipais; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia švietimo sistemos, kurioje atsižvelgiama į lyčių aspektą, svarbą, kadangi jomis vaikams suteikiamos įvairios galimybės atskleisti savo talentus; pažymi, kad iš mokslinių tyrimų matyti, jog ryškūs lyčių stereotipai švietimo srityje prisideda prie tiek su sektoriais, tiek su profesijomis susijusio vyrų ir moterų segregacijos darbo rinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su šiais stereotipais;

| 48. | pabrėžia, kad valstybėse narėse reikia nustatyti garantijas jaunimui siekiant padidinti jų galimybes patekti į darbo rinką, įskaitant išsilavinusias moteris, ir palengvinti perėjimo iš studijų į darbo rinką etapą; pabrėžia, kad ankstyvieji profesinio judumo modeliai atlieka esminį vaidmenį formuojant tolesnius užimtumo pokyčius; primena dvi savo rezoliucijas: 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos ir 2013 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Jaunimo garantijų; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai įgyvendinti jaunimo užimtumo dokumentų rinkinį, ypač susijusį su „Mano pirmu EURES darbu“ ir Jaunimo garantijomis, siekiant skatinti jaunų moterų ankstyvąjį judumą švietimo tikslais ir profesinį judumą; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad valstybėse narėse reikia nustatyti garantijas jaunimui siekiant padidinti jų galimybes patekti į darbo rinką, įskaitant išsilavinusias moteris, ir palengvinti perėjimo iš studijų į darbo rinką etapą; pabrėžia, kad ankstyvieji profesinio judumo modeliai atlieka esminį vaidmenį formuojant tolesnius užimtumo pokyčius; primena dvi savo rezoliucijas: 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos ir 2013 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Jaunimo garantijų; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai įgyvendinti jaunimo užimtumo dokumentų rinkinį, ypač susijusį su „Mano pirmu EURES darbu“ ir Jaunimo garantijomis, siekiant skatinti jaunų moterų ankstyvąjį judumą švietimo tikslais ir profesinį judumą;

| 49. | taip pat prašo Komisijos rasti sprendimus, kaip užtikrinti naudojantis judumo pranašumais įgyto išsilavinimo ir šį jo lygį atitinkančių darbo pasiūlymų suderinamumą siekiant užtikrinti judumo veiksmingumą mokymo ir profesiniame etapuose; |
| --- | --- |

49.

taip pat prašo Komisijos rasti sprendimus, kaip užtikrinti naudojantis judumo pranašumais įgyto išsilavinimo ir šį jo lygį atitinkančių darbo pasiūlymų suderinamumą siekiant užtikrinti judumo veiksmingumą mokymo ir profesiniame etapuose;

| 50. | pabrėžia, kad skatinant kurti darbo vietas ir kovoti su ilgalaikiu nedarbu reikia atsižvelgti į ne tik į studentų ir darbuotojų, bet ir į mokytojų judumo didinimą; mano, kad toks požiūris užtikrintų kokybišką dėstymą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad skatinant kurti darbo vietas ir kovoti su ilgalaikiu nedarbu reikia atsižvelgti į ne tik į studentų ir darbuotojų, bet ir į mokytojų judumo didinimą; mano, kad toks požiūris užtikrintų kokybišką dėstymą;

| 51. | pabrėžia, kad reikia stiprinti socialinį matmenį ir gerinti sąlygas dalyvauti judumo programose švietimo srityje moterims, kilusioms iš nepalankioje padėtyje esančios aplinkos, turinčioms nedideles pajamas, esančioms motinystės atostogose ir vienišoms motinoms; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad reikia stiprinti socialinį matmenį ir gerinti sąlygas dalyvauti judumo programose švietimo srityje moterims, kilusioms iš nepalankioje padėtyje esančios aplinkos, turinčioms nedideles pajamas, esančioms motinystės atostogose ir vienišoms motinoms;

| 52. | ragina valstybes nares patikslinti finansinės paramos galimybes, susijusias su moterų judumu švietimo ir užimtumo tikslais ir sudaryti sąlygas lengviau gauti informaciją; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares patikslinti finansinės paramos galimybes, susijusias su moterų judumu švietimo ir užimtumo tikslais ir sudaryti sąlygas lengviau gauti informaciją;

| 53. | pabrėžia, kad privalu teikti pakankamai informacijos ir papildomą paramą neįgalioms moterims, kvalifikacijos neturinčioms ar nedidelį išsilavinimą turinčioms moterims ir vienišoms motinoms, kad jos galėtų dalyvauti esamose mokymo, mokymosi ir judumo švietimo tikslais programose; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad privalu teikti pakankamai informacijos ir papildomą paramą neįgalioms moterims, kvalifikacijos neturinčioms ar nedidelį išsilavinimą turinčioms moterims ir vienišoms motinoms, kad jos galėtų dalyvauti esamose mokymo, mokymosi ir judumo švietimo tikslais programose;

| 54. | atkreipia ypatingą dėmesį į neįgalias moteris ir pabrėžia būtinybę imtis priemonių ir veiksmų, kad būtų panaikinta dviguba diskriminacija ir skatinama visiška teisių ir galimybių lygybė; |
| --- | --- |

54.

atkreipia ypatingą dėmesį į neįgalias moteris ir pabrėžia būtinybę imtis priemonių ir veiksmų, kad būtų panaikinta dviguba diskriminacija ir skatinama visiška teisių ir galimybių lygybė;

| 55. | mano, kad ypatingą dėmesį derėtų skirti tam, kad būtų gerbiama moterų iš mažumų bendruomenių kultūrinė kilmė ir (arba) tradicijos; |
| --- | --- |

55.

mano, kad ypatingą dėmesį derėtų skirti tam, kad būtų gerbiama moterų iš mažumų bendruomenių kultūrinė kilmė ir (arba) tradicijos;

| 56. | ragina valstybes nares skatinti nacionalinius, regioninius ir vietos projektus, kuriais būtų siekiama didinti moterų užimtumo lygį; ragina valstybes nares skatinti vyrus ir moteris aktyviau dalyvauti savanoriškoje ir labdaringoje veikloje bendruomenės labui; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares skatinti nacionalinius, regioninius ir vietos projektus, kuriais būtų siekiama didinti moterų užimtumo lygį; ragina valstybes nares skatinti vyrus ir moteris aktyviau dalyvauti savanoriškoje ir labdaringoje veikloje bendruomenės labui;

| 57. | pabrėžia, kad reikia skirti itin daug dėmesio vyresnių nei 45 metų moterų judumui, nes jos dažniau nei kitos moterys sutinka dirbti be garantijų; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad reikia skirti itin daug dėmesio vyresnių nei 45 metų moterų judumui, nes jos dažniau nei kitos moterys sutinka dirbti be garantijų;

| 58. | pabrėžia, kad reikia didinti į užsienį išvykusių moterų dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose, įskaitant su įgūdžių ugdymu susijusias programas, lygį ir nurodo, kad taip pat reikėtų parengti programas, skirtas socialinei integracijai stiprinti; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad reikia didinti į užsienį išvykusių moterų dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose, įskaitant su įgūdžių ugdymu susijusias programas, lygį ir nurodo, kad taip pat reikėtų parengti programas, skirtas socialinei integracijai stiprinti;

| 59. | pabrėžia, kad su nedarbu ir sunkumais patekti į darbo rinką susiduria įvairaus amžiaus moterys ir kad jos turi greitai prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių, ir palankiai vertina Komisijos pasiūlytas priemones, kuriomis siekiama padėti sumažinti per didelį jaunimo nedarbo lygį ir socialinę atskirtį bei suteikti jaunimui galimybių gauti darbo pasiūlymų ar toliau studijuoti ir mokytis; remia Komisijos priimtas iniciatyvas, kaip antai priemonę „WO.M.EN. Mobility Enhancement“, ir ragina Komisiją plėsti ir tobulinti projektų, kuriais siekiama didinti moterų profesinį judumą, apimtį; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad su nedarbu ir sunkumais patekti į darbo rinką susiduria įvairaus amžiaus moterys ir kad jos turi greitai prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių, ir palankiai vertina Komisijos pasiūlytas priemones, kuriomis siekiama padėti sumažinti per didelį jaunimo nedarbo lygį ir socialinę atskirtį bei suteikti jaunimui galimybių gauti darbo pasiūlymų ar toliau studijuoti ir mokytis; remia Komisijos priimtas iniciatyvas, kaip antai priemonę „WO.M.EN. Mobility Enhancement“, ir ragina Komisiją plėsti ir tobulinti projektų, kuriais siekiama didinti moterų profesinį judumą, apimtį;

| 60. | atkreipia dėmesį į Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais paskelbtas išvadas; nurodo, kad reikia remti savanorišką veiklą ir įvairaus amžiaus moterų keitimąsi žiniomis bei patirtimi; |
| --- | --- |

60.

atkreipia dėmesį į Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metais paskelbtas išvadas; nurodo, kad reikia remti savanorišką veiklą ir įvairaus amžiaus moterų keitimąsi žiniomis bei patirtimi;

| 61. | ragina Komisiją remti tinkamų finansinių išteklių perskyrimą programoms, kuriomis skatinamas moterų užimtumas ir didinama nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių mokymo kokybė; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją remti tinkamų finansinių išteklių perskyrimą programoms, kuriomis skatinamas moterų užimtumas ir didinama nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių mokymo kokybė;

| 62. | rekomenduoja sukurti Europos konsultavimo paslaugų tinklą, siekiant padėti vietos bendruomenėms spręsti šią problemą teikiant informaciją, praktinę patirtį ir gaires moterų integravimo klausimu; rekomenduoja propaguoti ir naudoti priemones ir tinklus bei tęstinį finansavimą esamiems Europos tinklams, taip pat judumą palengvinančias priemones, pvz., EURES, „Jūsų Europa“ ir „Europe Direct“, kurios taip pat padeda moterims rasti informacijos apie savo teisės ir galimybes įvairiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

62.

rekomenduoja sukurti Europos konsultavimo paslaugų tinklą, siekiant padėti vietos bendruomenėms spręsti šią problemą teikiant informaciją, praktinę patirtį ir gaires moterų integravimo klausimu; rekomenduoja propaguoti ir naudoti priemones ir tinklus bei tęstinį finansavimą esamiems Europos tinklams, taip pat judumą palengvinančias priemones, pvz., EURES, „Jūsų Europa“ ir „Europe Direct“, kurios taip pat padeda moterims rasti informacijos apie savo teisės ir galimybes įvairiose valstybėse narėse;

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

63.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

(2)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 35.

(3)  Eurostatas, 2010 m., išskyrus EE, EL (2008 m.). AT, BE, ES, IE, FR, IT, CY: papildomas šaltinis.

(4)  2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija siekiant teigiamos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūros baigties (priimti tekstai, P7_TA(2012)0360)..

(5)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/63

---

P7_TA(2013)0248

Elektroninės rinkliavos paslaugos ir lengvųjų asmeninių transporto priemonių vinječių sistema

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos siekiant sukurti elektroninės rinkliavos paslaugos ir lengvųjų asmeninių transporto priemonių vinječių sistemą Europoje (2012/2296(INI))

(2016/C 065/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl nacionalinės kelių infrastruktūros mokesčio taikymo lengvosioms asmeninėms transporto priemonėms (COM(2012)0199), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl nacionalinės kelių infrastruktūros mokesčio taikymo lengvosioms asmeninėms transporto priemonėms (COM(2012)0199),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos elektroninės kelių rinkliavos paslaugos diegimas“(COM(2012)0474), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos elektroninės kelių rinkliavos paslaugos diegimas“(COM(2012)0474),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0142/2013),

| A. | kadangi dabartinė Komisijos parengta Europos elektroninės rinkliavos paslaugos (EERP) sistema nefunkcionali ir ją būtina išsamiai peržiūrėti; kadangi kai kurios suinteresuotosios šalys rinkoje šiuo metu nemato piniginės prisitaikymo prie bendros sąveikios EERP sistemos naudos; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinė Komisijos parengta Europos elektroninės rinkliavos paslaugos (EERP) sistema nefunkcionali ir ją būtina išsamiai peržiūrėti; kadangi kai kurios suinteresuotosios šalys rinkoje šiuo metu nemato piniginės prisitaikymo prie bendros sąveikios EERP sistemos naudos;

| B. | kadangi įplaukos, kurias valstybės narės gauna iš mokesčių ir akcizo, ateityje greičiausiai mažės, nes bus atsisakoma iš naftos produktų gaminamo kuro; |
| --- | --- |

B.

kadangi įplaukos, kurias valstybės narės gauna iš mokesčių ir akcizo, ateityje greičiausiai mažės, nes bus atsisakoma iš naftos produktų gaminamo kuro;

| C. | kadangi Europos transporto srityje esminis prioritetas toliau turėtų būti teikiamas principui „naudotojas moka/teršėjas moka“; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos transporto srityje esminis prioritetas toliau turėtų būti teikiamas principui „naudotojas moka/teršėjas moka“;

| D. | kadangi labai netolimoje ateityje kelių naudojimo mokesčius ims taikyti vis daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

D.

kadangi labai netolimoje ateityje kelių naudojimo mokesčius ims taikyti vis daugiau valstybių narių;

| E. | kadangi įgyvendinant naujas elektronines kelių rinkliavos sistemas tarpvalstybinėse teritorijose buvo nuolat susiduriama su tam tikromis problemomis dėl nerezidentų ir dėl to kilo protestų ir buvo skundžiamasi dėl finansinių nuostolių ir diskriminacijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi įgyvendinant naujas elektronines kelių rinkliavos sistemas tarpvalstybinėse teritorijose buvo nuolat susiduriama su tam tikromis problemomis dėl nerezidentų ir dėl to kilo protestų ir buvo skundžiamasi dėl finansinių nuostolių ir diskriminacijos;

| F. | kadangi ES atsakinga už tai, kad būtų užtikrinta, jog šis naujas pokytis neigiamai nepaveiktų tarpvalstybinių kelionių ir pasienio regionuose gyvenančių žmonių kasdienio gyvenimo ar prekybos; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES atsakinga už tai, kad būtų užtikrinta, jog šis naujas pokytis neigiamai nepaveiktų tarpvalstybinių kelionių ir pasienio regionuose gyvenančių žmonių kasdienio gyvenimo ar prekybos;

| G. | kadangi ES turi skatinti kelių naudojimo apmokestinimą nediskriminuojant kelių eismo dalyvių, negyvenančių šalyje, kurioje imama rinkliava; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES turi skatinti kelių naudojimo apmokestinimą nediskriminuojant kelių eismo dalyvių, negyvenančių šalyje, kurioje imama rinkliava;

| H. | kadangi ateityje daugiau lėšų pareikalaus ne tik naujų kelių tiesimas, bet ir pirmiausia esamos transporto infrastruktūros išsaugojimas ir priežiūra; |
| --- | --- |

H.

kadangi ateityje daugiau lėšų pareikalaus ne tik naujų kelių tiesimas, bet ir pirmiausia esamos transporto infrastruktūros išsaugojimas ir priežiūra;

| I. | kadangi valstybėms narėms turėtų būti leista taikyti atstumu arba laiku pagrįstas apmokestinimo sistemas, tačiau turėtų būti imtasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad, esant galimybių, pirmenybė būtų teikiama atstumu pagrįstoms sistemoms, nes jos teisingesnės ir ne tokios diskriminacinės kaip laiku pagrįstos sistemos; |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybėms narėms turėtų būti leista taikyti atstumu arba laiku pagrįstas apmokestinimo sistemas, tačiau turėtų būti imtasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad, esant galimybių, pirmenybė būtų teikiama atstumu pagrįstoms sistemoms, nes jos teisingesnės ir ne tokios diskriminacinės kaip laiku pagrįstos sistemos;

| J. | kadangi jau sukurtos technologijos, reikalingos kelių apmokestinimo sistemų sąveikumui užtikrinti; |
| --- | --- |

J.

kadangi jau sukurtos technologijos, reikalingos kelių apmokestinimo sistemų sąveikumui užtikrinti;

| K. | kadangi bendra didžiausia problema, susijusi su EERP, yra ne rinkos ar techniniai klausimai, o politinės valios, būtinos šiai sistemai įgyvendinti, trūkumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi bendra didžiausia problema, susijusi su EERP, yra ne rinkos ar techniniai klausimai, o politinės valios, būtinos šiai sistemai įgyvendinti, trūkumas;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos teigimu, dvi svarbiausios suinteresuotosios šalys yra rinkliavos rinkėjai ir EERP teikėjai, tačiau pažymi, kad trečioji suinteresuotoji šalis yra kelių eismo dalyviai, ypač transporto bendrovės; pažymi, kad privačių transporto priemonių naudotojai yra potencialūs galutiniai naudotojai, kurie galėtų padėti greičiau vystyti EERP; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos teigimu, dvi svarbiausios suinteresuotosios šalys yra rinkliavos rinkėjai ir EERP teikėjai, tačiau pažymi, kad trečioji suinteresuotoji šalis yra kelių eismo dalyviai, ypač transporto bendrovės; pažymi, kad privačių transporto priemonių naudotojai yra potencialūs galutiniai naudotojai, kurie galėtų padėti greičiau vystyti EERP;

| 2. | ragina Komisiją svarstyti, kaip šias suinteresuotąsias šalis būtų galima veiksmingiausiai įtraukti į tolesnius jos veiklos etapus; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją svarstyti, kaip šias suinteresuotąsias šalis būtų galima veiksmingiausiai įtraukti į tolesnius jos veiklos etapus;

| 3. | pabrėžia, kad, nors individo asmens duomenų apsauga ir duomenų apsauga apskritai yra pirmaeilės svarbos klausimai ir taikant bet kokias naujas priemones turėtų būti atsižvelgiama į ES duomenų apsaugos teisės aktus ir ypač į Direktyvą 95/46/EB, tai neturėtų būti kliūtis sistemų sąveikumui užtikrinti; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad, nors individo asmens duomenų apsauga ir duomenų apsauga apskritai yra pirmaeilės svarbos klausimai ir taikant bet kokias naujas priemones turėtų būti atsižvelgiama į ES duomenų apsaugos teisės aktus ir ypač į Direktyvą 95/46/EB, tai neturėtų būti kliūtis sistemų sąveikumui užtikrinti;

| 4. | pripažįsta kelių savininkų teisę į tai, kad jiems būtų mokama atitinkama suma už naudojimąsi jų infrastruktūra ir su ja susijusiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta kelių savininkų teisę į tai, kad jiems būtų mokama atitinkama suma už naudojimąsi jų infrastruktūra ir su ja susijusiomis paslaugomis;

EERP: ligšiolinės nesėkmės ir būtinybė laikytis naujos krypties

| 5. | pritaria Komisija, kad pagal šiuo metu galiojančią EERP direktyvą (2004/52/EB) nepavyko užtikrinti sąveikios valstybių narių EERP vystymosi, kaip kad buvo tikimasi; mano, kad tai buvo nesėkmė, ir pabrėžia, kad būtina imtis esminių veiksmų pirmiau minėtam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

5.

pritaria Komisija, kad pagal šiuo metu galiojančią EERP direktyvą (2004/52/EB) nepavyko užtikrinti sąveikios valstybių narių EERP vystymosi, kaip kad buvo tikimasi; mano, kad tai buvo nesėkmė, ir pabrėžia, kad būtina imtis esminių veiksmų pirmiau minėtam tikslui pasiekti;

| 6. | laikosi nuomonės, jog Komisija turėtų kuo greičiau apsvarstyti tinkamas teisėkūros priemones sąveikumo srityje, kad visos suinteresuotosios šalys būtų įpareigotos pažangiai įgyvendinti EERP projektą; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, jog Komisija turėtų kuo greičiau apsvarstyti tinkamas teisėkūros priemones sąveikumo srityje, kad visos suinteresuotosios šalys būtų įpareigotos pažangiai įgyvendinti EERP projektą;

| 7. | mano, jog apgailestautina tai, kad valstybės narės apskritai parodė nedidelį susidomėjimą EERP vystymu ir kad Komisija nesiima daugiau priemonių, kad užtikrintų ES teisės aktų vykdymą; todėl ragina Komisiją parengti ir pasiūlyti paskatų sistemą, kad operatoriai ir valstybės narės būtų paskatinti sutrumpinti sistemos įgyvendinimo laiką; |
| --- | --- |

7.

mano, jog apgailestautina tai, kad valstybės narės apskritai parodė nedidelį susidomėjimą EERP vystymu ir kad Komisija nesiima daugiau priemonių, kad užtikrintų ES teisės aktų vykdymą; todėl ragina Komisiją parengti ir pasiūlyti paskatų sistemą, kad operatoriai ir valstybės narės būtų paskatinti sutrumpinti sistemos įgyvendinimo laiką;

| 8. | pritaria Komisijai, kad reikalingas sąveikus sprendimas elektroninio kelių naudojimo apmokestinimo srityje, tačiau laikosi nuomonės, jog norint įpareigoti suinteresuotąsias šalis įgyvendinti tokią sistemą būtinos tinkamos teisėkūros priemones, nes vien atlygis, gaunamas naudojant sąveikią sistemą, kai kuriems kelių apmokestinimo įrangos gamintojams ar kai kuriems kelių operatoriams nepakankamai patrauklus; |
| --- | --- |

8.

pritaria Komisijai, kad reikalingas sąveikus sprendimas elektroninio kelių naudojimo apmokestinimo srityje, tačiau laikosi nuomonės, jog norint įpareigoti suinteresuotąsias šalis įgyvendinti tokią sistemą būtinos tinkamos teisėkūros priemones, nes vien atlygis, gaunamas naudojant sąveikią sistemą, kai kuriems kelių apmokestinimo įrangos gamintojams ar kai kuriems kelių operatoriams nepakankamai patrauklus;

| 9. | mano, kad į rinką orientuotas požiūris, kuriam pirmenybę teikia Komisija, nedavė rezultatų ir kad todėl būtina imtis politinių veiksmų siekiant paspartinti EERP sistemos įgyvendinimą ir pradėti ją faktiškai taikyti artimiausioje ateityje; |
| --- | --- |

9.

mano, kad į rinką orientuotas požiūris, kuriam pirmenybę teikia Komisija, nedavė rezultatų ir kad todėl būtina imtis politinių veiksmų siekiant paspartinti EERP sistemos įgyvendinimą ir pradėti ją faktiškai taikyti artimiausioje ateityje;

| 10. | laikosi nuomonės, kad Komisijos planai tęsti veiksmus regionavimo srityje nepatenkinami, kadangi dėl to gali būti dar labiau vėluojama, o tai gali pakenkti paslaugos vystymui ES mastu; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad Komisijos planai tęsti veiksmus regionavimo srityje nepatenkinami, kadangi dėl to gali būti dar labiau vėluojama, o tai gali pakenkti paslaugos vystymui ES mastu;

| 11. | bet kuriuo atveju yra įsitikinęs, kad pagrindinis ES tikslas turėtų likti paslaugos vystymas ES mastu; pabrėžia, kad regionavimas – jei jis būtų įgyvendinamas – turėtų būti tik pereinamasis etapas; |
| --- | --- |

11.

bet kuriuo atveju yra įsitikinęs, kad pagrindinis ES tikslas turėtų likti paslaugos vystymas ES mastu; pabrėžia, kad regionavimas – jei jis būtų įgyvendinamas – turėtų būti tik pereinamasis etapas;

| 12. | mano, kad būtina daugiau įvairaus pobūdžio priemonių, ir ragina Komisiją, pirma, imtis ryžtingų veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios neteisingai įgyvendina ES teisės aktus, ir, antra, nedelsiant atlikti visų prieinamų tyrimų šiuo klausimu apžvalgą, siekiant užtikrinti aiškų įvairių galimybių imtis veiksmų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, įskaitant naudojimosi keliais apmokestinimą taikant tokias technologijas, kaip globalinė padėties nustatymo sistema (GPS)/globali navigacijos palydovinė sistema (GNSS), pagrindą, kad būtų apsisaugota nuo fizinių kliūčių sukeliamų eismo spūsčių ir kad jos būtų mažinamos, ir ragina pateikti šią apžvalgą iki 2013 m. pabaigos; |
| --- | --- |

12.

mano, kad būtina daugiau įvairaus pobūdžio priemonių, ir ragina Komisiją, pirma, imtis ryžtingų veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios neteisingai įgyvendina ES teisės aktus, ir, antra, nedelsiant atlikti visų prieinamų tyrimų šiuo klausimu apžvalgą, siekiant užtikrinti aiškų įvairių galimybių imtis veiksmų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, įskaitant naudojimosi keliais apmokestinimą taikant tokias technologijas, kaip globalinė padėties nustatymo sistema (GPS)/globali navigacijos palydovinė sistema (GNSS), pagrindą, kad būtų apsisaugota nuo fizinių kliūčių sukeliamų eismo spūsčių ir kad jos būtų mažinamos, ir ragina pateikti šią apžvalgą iki 2013 m. pabaigos;

| 13. | laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų atlikti finansinių aspektų ir sąlygų, į kuriuos atsižvelgiant tikrai būtų pradėta teikti EERP, tyrimą; |
| --- | --- |

13.

laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų atlikti finansinių aspektų ir sąlygų, į kuriuos atsižvelgiant tikrai būtų pradėta teikti EERP, tyrimą;

| 14. | mano, kad remiantis Sąveikumo direktyva 2004/52/EB numatyta tinkama reglamentavimo sistema, pagal kurią kartu gali būti taikomos individualios apmokestinimo sistemos, taigi valstybės narės gali pasirinkti įvairias technologijas atsižvelgdamos į savo kelių tinklo ypatumus; |
| --- | --- |

14.

mano, kad remiantis Sąveikumo direktyva 2004/52/EB numatyta tinkama reglamentavimo sistema, pagal kurią kartu gali būti taikomos individualios apmokestinimo sistemos, taigi valstybės narės gali pasirinkti įvairias technologijas atsižvelgdamos į savo kelių tinklo ypatumus;

| 15. | yra įsitikinęs, jog kad ir kuri sistema būtų pasirinkta, Komisija turėtų itin apdairiai užtikrinti, kad naudojant elektroninį prietaisą ar kelių rinkliavos ženkliuką (angl. toll tag) vartotojai būtų visuomet informuoti apie imamos rinkliavos dydį; |
| --- | --- |

15.

yra įsitikinęs, jog kad ir kuri sistema būtų pasirinkta, Komisija turėtų itin apdairiai užtikrinti, kad naudojant elektroninį prietaisą ar kelių rinkliavos ženkliuką (angl. toll tag) vartotojai būtų visuomet informuoti apie imamos rinkliavos dydį;

| 16. | vystant paslaugą ragina visuomet atsižvelgti į specifines profesionalų ir kitų vairuotojų, kelionės metu kertančių daug šalių ir ypač vykstančių į atokias valstybes nares ar iš jų, reikmes; |
| --- | --- |

16.

vystant paslaugą ragina visuomet atsižvelgti į specifines profesionalų ir kitų vairuotojų, kelionės metu kertančių daug šalių ir ypač vykstančių į atokias valstybes nares ar iš jų, reikmes;

| 17. | ragina Komisiją savo darbo programose, susijusiose su transeuropiniais transporto tinklais, numatyti galimybę finansuoti projektus, kuriuos įgyvendinant gali būti gali būti sudarytos sąlygos paspartinti EERP sistemos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją savo darbo programose, susijusiose su transeuropiniais transporto tinklais, numatyti galimybę finansuoti projektus, kuriuos įgyvendinant gali būti gali būti sudarytos sąlygos paspartinti EERP sistemos įgyvendinimą;

| 18. | mano, kad rinkos paklausa pagrįstas požiūris nedavė lauktų rezultatų ir kad būtina išnagrinėti trūkumus, dėl kurių susidarė ši situacija; |
| --- | --- |

18.

mano, kad rinkos paklausa pagrįstas požiūris nedavė lauktų rezultatų ir kad būtina išnagrinėti trūkumus, dėl kurių susidarė ši situacija;

| 19. | laikosi nuomonės, kad sektoriaus suinteresuotosios šalys, t. y. apmokestinimo paslaugų teikėjai, kelių koncesijos įmonės ir elektroninių ženkliukų bei susijusios įrangos gamintojai, nerodo noro įgyvendinti EERP sistemą ir kad norint priversti suinteresuotąsias šalis telktis gali prireikti priimti reglamentą; mano, jog Komisija turėtų parengti paramos priemones, kad galutinis vartotojas įgytų su veiksmingu kelių naudojimo apmokestinimu susijusios patirties, ypač atsižvelgiant į tai, kad ateityje mokesčiai už naudojimąsi keliais bus taikomi dar labiau; |
| --- | --- |

19.

laikosi nuomonės, kad sektoriaus suinteresuotosios šalys, t. y. apmokestinimo paslaugų teikėjai, kelių koncesijos įmonės ir elektroninių ženkliukų bei susijusios įrangos gamintojai, nerodo noro įgyvendinti EERP sistemą ir kad norint priversti suinteresuotąsias šalis telktis gali prireikti priimti reglamentą; mano, jog Komisija turėtų parengti paramos priemones, kad galutinis vartotojas įgytų su veiksmingu kelių naudojimo apmokestinimu susijusios patirties, ypač atsižvelgiant į tai, kad ateityje mokesčiai už naudojimąsi keliais bus taikomi dar labiau;

| 20. | ragina Komisiją atlikti išsamų vertinimą atsižvelgiant į dabartinius projektus, susijusius su valstybių narių techniniu ir sutartiniu sąveikumu, ir, jei būtina pasiūlyti naujas geriausia praktika pagrįstas priemones; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją atlikti išsamų vertinimą atsižvelgiant į dabartinius projektus, susijusius su valstybių narių techniniu ir sutartiniu sąveikumu, ir, jei būtina pasiūlyti naujas geriausia praktika pagrįstas priemones;

| 21. | pritaria Komisijai, kad jau sukurta sąveikių sistemų technologija; |
| --- | --- |

21.

pritaria Komisijai, kad jau sukurta sąveikių sistemų technologija;

| 22. | atkreipia dėmesį į keleto valstybių narių ketinimą per kelerius ateinančius metais įgyvendinti rinkliavos sistemas arba pratęsti dabartines koncesijas; ragina Komisiją užtikrinti, kad šios sistemos atitiktų sąveikumo reikalavimus, ir garantuoti, kad įgyvendinant rinkliavų sistemas jokiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojami nerezidentai, t. y. nebūtų sudaromos kliūtys taikyti laisvo judėjimo principo; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į keleto valstybių narių ketinimą per kelerius ateinančius metais įgyvendinti rinkliavos sistemas arba pratęsti dabartines koncesijas; ragina Komisiją užtikrinti, kad šios sistemos atitiktų sąveikumo reikalavimus, ir garantuoti, kad įgyvendinant rinkliavų sistemas jokiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojami nerezidentai, t. y. nebūtų sudaromos kliūtys taikyti laisvo judėjimo principo;

| 23. | ragina valstybes nares ir apmokestintų kelių operatorius glaudžiai bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis ir siūlyti visą reikiamą paramą kelių naudojimo apmokestinimo sistemoms, taip pat atsiskaitymo ir mokesčių rinkimo infrastruktūrai parengti ir vartotojams reikalingai informacijai apie kainas, naudojimosi sąlygas ir kt. teikti; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares ir apmokestintų kelių operatorius glaudžiai bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis ir siūlyti visą reikiamą paramą kelių naudojimo apmokestinimo sistemoms, taip pat atsiskaitymo ir mokesčių rinkimo infrastruktūrai parengti ir vartotojams reikalingai informacijai apie kainas, naudojimosi sąlygas ir kt. teikti;

| 24. | ragina pradėti pažeidimo tyrimo procedūras tuo atveju, kai nesilaikoma reikalavimų; |
| --- | --- |

24.

ragina pradėti pažeidimo tyrimo procedūras tuo atveju, kai nesilaikoma reikalavimų;

Mokesčių už naudojimąsi keliais rinkimas: vinjetės, kelių rinkliavos sistemos, sąveikumas ir duomenų apsauga

| 25. | pabrėžia, kad sprendimą dėl to, ar nustatyti kelių rinkliavas, priima valstybės narės ir kad valstybės narės apibrėžia rinkliavos už naudojimąsi keliais sumą, taigi valstybės narės turėtų tarti paskutinį žodį, kaip panaudoti įplaukas, gautas už kelių naudojimo apmokestinimą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad sprendimą dėl to, ar nustatyti kelių rinkliavas, priima valstybės narės ir kad valstybės narės apibrėžia rinkliavos už naudojimąsi keliais sumą, taigi valstybės narės turėtų tarti paskutinį žodį, kaip panaudoti įplaukas, gautas už kelių naudojimo apmokestinimą;

| 26. | ragina valstybes nares toliau gerinti savo transporto tinklus, kad jie taptų tvaresni, veiksmingesni ir ekologiškesni bei kuo saugesni atskiriant įplaukas, gautas už kelių naudojimo apmokestinimą, ir panaudojant jas šiais tikslais; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares toliau gerinti savo transporto tinklus, kad jie taptų tvaresni, veiksmingesni ir ekologiškesni bei kuo saugesni atskiriant įplaukas, gautas už kelių naudojimo apmokestinimą, ir panaudojant jas šiais tikslais;

| 27. | pripažįsta, kad šiuo metu valstybės narės rengia naujų kategorijų transporto priemonių, įskaitant lengvąsias asmenines transporto priemones, apmokestinimo planus, taigi dar svarbiau, kad Komisija skubiai pradėtų taikyti koordinuotą sąveikią rinkliavos sistemą; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad šiuo metu valstybės narės rengia naujų kategorijų transporto priemonių, įskaitant lengvąsias asmenines transporto priemones, apmokestinimo planus, taigi dar svarbiau, kad Komisija skubiai pradėtų taikyti koordinuotą sąveikią rinkliavos sistemą;

| 28. | pažymi, kad vienodžiau taikant kelių rinkliavas visų rūšių transporto priemonėms pagal principą „naudotojas moka“, judama teigiama kryptimi; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad vienodžiau taikant kelių rinkliavas visų rūšių transporto priemonėms pagal principą „naudotojas moka“, judama teigiama kryptimi;

| 29. | ragina valstybes nares rengiant nacionalines kelių rinkliavos sistemas atsižvelgti į ypatingą pasienio regionų gyventojų padėtį; pabrėžia, kad nacionalinių kelių rinkliavos sistemų poveikis jokiu būdu negali būti diskriminacinis; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares rengiant nacionalines kelių rinkliavos sistemas atsižvelgti į ypatingą pasienio regionų gyventojų padėtį; pabrėžia, kad nacionalinių kelių rinkliavos sistemų poveikis jokiu būdu negali būti diskriminacinis;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant kelių naudojimo apmokestinimo sistemų planus atsižvelgti į ypatingą pasienio regionų padėtį, siekiant kuo labiau sumažinti poveikį pasienio regionuose gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant kelių naudojimo apmokestinimo sistemų planus atsižvelgti į ypatingą pasienio regionų padėtį, siekiant kuo labiau sumažinti poveikį pasienio regionuose gyvenantiems žmonėms;

| 31. | laikosi nuomonės, kad, nors teisė didinti įplaukas priklauso valstybėms narėms, ES turėtų teikti pirmenybę atstumu pagrįstoms kelių rinkliavos rinkimo naudojantis vinjetėmis sistemoms, kadangi tai kur kas teisingesnė nediskriminacinio tipo sistema, o laiku pagrįsta sistema praeityje yra kėlusi su veiksmingumu ir diskriminavimu susijusių problemų ir todėl, kai tik įmanoma, jos turėtų būti vengiama; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad, nors teisė didinti įplaukas priklauso valstybėms narėms, ES turėtų teikti pirmenybę atstumu pagrįstoms kelių rinkliavos rinkimo naudojantis vinjetėmis sistemoms, kadangi tai kur kas teisingesnė nediskriminacinio tipo sistema, o laiku pagrįsta sistema praeityje yra kėlusi su veiksmingumu ir diskriminavimu susijusių problemų ir todėl, kai tik įmanoma, jos turėtų būti vengiama;

| 32. | yra įsitikinęs, kad Komisija turi užtikrinti, kad taikant laiku pagrįstas sistemas kelių eismo dalyviams būtų privaloma tvarka siūlomas įvairus, pvz., dieninis, savaitinis, mėnesinis ir metinis, pro rata principu grindžiamas mokėjimo planas ir galimybė įsigyti vinjetę likus ne mažiau kaip 30 dienų iki naudojimosi keliu laiko, kurioje būtų aiškiai nurodyta administracinės rinkliavos suma, ir kad ji turėtų remti naudojimąsi atstumu, o ne laiku pagrįsta sistema; |
| --- | --- |

32.

yra įsitikinęs, kad Komisija turi užtikrinti, kad taikant laiku pagrįstas sistemas kelių eismo dalyviams būtų privaloma tvarka siūlomas įvairus, pvz., dieninis, savaitinis, mėnesinis ir metinis, pro rata principu grindžiamas mokėjimo planas ir galimybė įsigyti vinjetę likus ne mažiau kaip 30 dienų iki naudojimosi keliu laiko, kurioje būtų aiškiai nurodyta administracinės rinkliavos suma, ir kad ji turėtų remti naudojimąsi atstumu, o ne laiku pagrįsta sistema;

| 33. | yra įsitikinęs, kad pradėjus taikyti bet kokią naują rinkliavos sistemą, pagal kurią numatyta dalytis veiklos sistemomis ir duomenimis apie klientus ir jų judėjimą, turi būti griežtai vadovaujamasi ES duomenų apsaugos reglamentais ir kad siekiant apsaugoti asmenų privatumą į duomenis neturėtų būti įtraukiama asmeninė informacija; laikosi pragmatiško požiūrio į duomenų apsaugos klausimą ir mano, kad, nustačius būtinas apsaugos priemones, susirūpinimą dėl duomenų apsaugos keliantys klausimai nebeturėtų būti kliūtis sąveikumui užtikrinti; |
| --- | --- |

33.

yra įsitikinęs, kad pradėjus taikyti bet kokią naują rinkliavos sistemą, pagal kurią numatyta dalytis veiklos sistemomis ir duomenimis apie klientus ir jų judėjimą, turi būti griežtai vadovaujamasi ES duomenų apsaugos reglamentais ir kad siekiant apsaugoti asmenų privatumą į duomenis neturėtų būti įtraukiama asmeninė informacija; laikosi pragmatiško požiūrio į duomenų apsaugos klausimą ir mano, kad, nustačius būtinas apsaugos priemones, susirūpinimą dėl duomenų apsaugos keliantys klausimai nebeturėtų būti kliūtis sąveikumui užtikrinti;

| 34. | ragina Komisiją įpareigoti valstybes nares, kuriose taikomos vinječių sistemos, gerokai supaprastinti vinječių pardavimą ir galimybes gauti informacijos, taip pat naudoti atsiskaitymo internetu paslaugą, kad vartotojai galėtų iš anksto susimokėti mokesčius naudodamiesi visiems prieinama, universalaus dizaino reikalavimus atitinkančia sąsaja; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją įpareigoti valstybes nares, kuriose taikomos vinječių sistemos, gerokai supaprastinti vinječių pardavimą ir galimybes gauti informacijos, taip pat naudoti atsiskaitymo internetu paslaugą, kad vartotojai galėtų iš anksto susimokėti mokesčius naudodamiesi visiems prieinama, universalaus dizaino reikalavimus atitinkančia sąsaja;

| 35. | ragina Komisiją imtis veiksmų, kad naudojant kelių rinkliavos ir vinječių sistemas būtų galima atsiskaityti mobiliuoju telefonu; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją imtis veiksmų, kad naudojant kelių rinkliavos ir vinječių sistemas būtų galima atsiskaityti mobiliuoju telefonu;

| 36. | pabrėžia, jog būtina tinkama ir matoma išankstinio vairuotojų informavimo sistema, skirta jiems pranešti, kokio dydžio sumą jie turės mokėti; taip pat pabrėžia, kad informacija apie baudas ir kitas sankcijas turėtų būti aiškiai nurodoma ir lengvai prieinama; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, jog būtina tinkama ir matoma išankstinio vairuotojų informavimo sistema, skirta jiems pranešti, kokio dydžio sumą jie turės mokėti; taip pat pabrėžia, kad informacija apie baudas ir kitas sankcijas turėtų būti aiškiai nurodoma ir lengvai prieinama;

| 37. | pripažįsta vežimo bendrovių, taip pat mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) reikmes ir naudą šioms grupėms, susijusią su prekių pateikimu į rinką už pačią konkurencingiausią kainą, pradėjus teikti EERP; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta vežimo bendrovių, taip pat mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) reikmes ir naudą šioms grupėms, susijusią su prekių pateikimu į rinką už pačią konkurencingiausią kainą, pradėjus teikti EERP;

| 38. | atkreipia dėmesį į šių bendrovių ir MVĮ svarbą skatinant Europoje ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir todėl mano, jog itin svarbu, kad joms nebūtų taikomi jokie nereikalingi papildomi mokesčiai, ir vietoj to visų kategorijų transporto priemonėms tarpvalstybiniu lygmeniu būtų taikomas principas „naudotojas moka“; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į šių bendrovių ir MVĮ svarbą skatinant Europoje ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir todėl mano, jog itin svarbu, kad joms nebūtų taikomi jokie nereikalingi papildomi mokesčiai, ir vietoj to visų kategorijų transporto priemonėms tarpvalstybiniu lygmeniu būtų taikomas principas „naudotojas moka“;

| 39. | kol vertinama, ar būtina, kad Komisija paskelbtų pasiūlymą dėl naujo teisės akto dėl EERP ir sąveikaus kelių naudojimo apmokestinimo, rekomenduoja Komisijai imtis ryžtingų veiksmų prieš tuos, kurie nebendradarbiauja šiuo metu galiojančios Sąveikumo direktyvos pagrindu; |
| --- | --- |

39.

kol vertinama, ar būtina, kad Komisija paskelbtų pasiūlymą dėl naujo teisės akto dėl EERP ir sąveikaus kelių naudojimo apmokestinimo, rekomenduoja Komisijai imtis ryžtingų veiksmų prieš tuos, kurie nebendradarbiauja šiuo metu galiojančios Sąveikumo direktyvos pagrindu;

o

o o

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

2013 m. birželio 12 d., trečiadienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/68

---

P7_TA(2013)0266

Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (2013/2607(RSP))

(2016/C 065/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 ir 153 straipsnius, ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 ir 153 straipsnius, ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (2013/112/ES) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (2013/112/ES) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Demografinių ir socialinių tendencijų įrodymai. Socialinės politikos indėlis užimtumo, įtraukties ir ekonomikos srityse“ (angl. Evidence on Demographic and Social Trends: Social Policies' Contribution to Inclusion, Employment and the Economy) (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Demografinių ir socialinių tendencijų įrodymai. Socialinės politikos indėlis užimtumo, įtraukties ir ekonomikos srityse“ (angl. Evidence on Demographic and Social Trends: Social Policies' Contribution to Inclusion, Employment and the Economy) (SWD(2013)0038),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Ataskaita dėl tolesnių valstybių narių veiksmų vykdant 2008 m. Europos Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties. Socialinių investicijų metodas“ (angl. Follow-up on the implementation by the Member States of the 2008 European Commission recommendation on active inclusion of people excluded from the labour market – Towards a social investment approach) (SWD(2013)0039), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Ataskaita dėl tolesnių valstybių narių veiksmų vykdant 2008 m. Europos Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties. Socialinių investicijų metodas“ (angl. Follow-up on the implementation by the Member States of the 2008 European Commission recommendation on active inclusion of people excluded from the labour market – Towards a social investment approach) (SWD(2013)0039),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Trečioji dvimetė ataskaita dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų“ (angl. 3rd Biennal Report on Social Services of General Interest) (SWD(2013)0040), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Trečioji dvimetė ataskaita dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų“ (angl. 3rd Biennal Report on Social Services of General Interest) (SWD(2013)0040),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Ilgalaikė priežiūra senėjančioje visuomenėje. Uždaviniai ir politinės galimybės“ (angl. Long-term care in ageing societies – Challenges and policy options) (SWD(2013)0041), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Ilgalaikė priežiūra senėjančioje visuomenėje. Uždaviniai ir politinės galimybės“ (angl. Long-term care in ageing societies – Challenges and policy options) (SWD(2013)0041),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Kova su benamyste Europos Sąjungoje“ (angl. Confronting Homelessness in the European Union) (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Kova su benamyste Europos Sąjungoje“ (angl. Confronting Homelessness in the European Union) (SWD(2013)0042),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Investicijos į sveikatą“ (angl. Investing in Health) (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Investicijos į sveikatą“ (angl. Investing in Health) (SWD(2013)0043),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Socialinės investicijos naudojant Europos socialinio fondo lėšas“ (angl. Social investment through the European Social Fund) (SWD(2013)0044), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Socialinės investicijos naudojant Europos socialinio fondo lėšas“ (angl. Social investment through the European Social Fund) (SWD(2013)0044),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2012)0750) ir į prie jos pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (MAA) (COM(2012)0750) ir į prie jos pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, ir į kartu pateiktą Parlamento 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, ir į kartu pateiktą Parlamento 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkės (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (5) ir į Parlamento 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (5) ir į Parlamento 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, ir į susijusią Parlamento 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, ir į susijusią Parlamento 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo užimtumo didinimas“ (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo užimtumo didinimas“ (COM(2012)0727),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl darbo vietų potencialo plėtimo naujoje tvarioje ekonomikoje (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639) ir savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl migrantų integracijos, jos poveikio darbo rinkai ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl migrantų integracijos, jos poveikio darbo rinkai ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (11),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) ir į savo 2009 gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) ir į savo 2009 gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai (COM(2009)0545) ir savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją šiuo klausimu (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai (COM(2009)0545) ir savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją šiuo klausimu (13),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) ir į 2012 m. rugpjūčio 20 d. teisėkūros rezoliucijos projektą šiuo klausimu (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) ir į 2012 m. rugpjūčio 20 d. teisėkūros rezoliucijos projektą šiuo klausimu (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio mėn. 20 d. rezoliuciją „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio mėn. 20 d. rezoliuciją „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (17),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“(COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“(COM(2012)0055),

| — | atsižvelgdamas į TDO konvenciją Nr. 117 dėl socialinės politikos (pagrindiniai tikslai ir standartai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO konvenciją Nr. 117 dėl socialinės politikos (pagrindiniai tikslai ir standartai),

| — | atsižvelgdamas į TDO rekomendaciją Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO rekomendaciją Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, dėl komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (O-000057/2013 – B7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, dėl komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (O-000057/2013 – B7-0207/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi daugelyje valstybių narių taikant fiskalinio konsolidavimo priemones pirmenybė pradėta teikti trumpalaikiams išlaidų panaudojimo tikslams, todėl nukentėjo investavimas į tvarų augimą, užimtumą, socialinę sanglaudą ir konkurencingumą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugelyje valstybių narių taikant fiskalinio konsolidavimo priemones pirmenybė pradėta teikti trumpalaikiams išlaidų panaudojimo tikslams, todėl nukentėjo investavimas į tvarų augimą, užimtumą, socialinę sanglaudą ir konkurencingumą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| B. | kadangi dėl valstybės skolos krizės, sukrėtusios Europą ir ypač euro zonos šalis, prasidėjo didelis ekonomikos nuosmukis, turėjęs neigiamų socialinių pasekmių daugelyje valstybių narių, nes padidėjo nedarbo, skurdo lygis ir socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl valstybės skolos krizės, sukrėtusios Europą ir ypač euro zonos šalis, prasidėjo didelis ekonomikos nuosmukis, turėjęs neigiamų socialinių pasekmių daugelyje valstybių narių, nes padidėjo nedarbo, skurdo lygis ir socialinė atskirtis;

| C. | kadangi krizės metu visų pirma išaiškėjo, kad valstybės narės yra ekonomiškai vienos nuo kitų priklausomos, o jų gebėjimai spręsti darbo rinkos ir socialines problemas labai skirtingi; |
| --- | --- |

C.

kadangi krizės metu visų pirma išaiškėjo, kad valstybės narės yra ekonomiškai vienos nuo kitų priklausomos, o jų gebėjimai spręsti darbo rinkos ir socialines problemas labai skirtingi;

| D. | kadangi dėl krizės ir demografinių pokyčių valstybės narės turi skubiai didinti socialinių išlaidų veiksmingumą ir šiuo tikslu parengti galimas savo socialinės apsaugos sistemų reformas; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl krizės ir demografinių pokyčių valstybės narės turi skubiai didinti socialinių išlaidų veiksmingumą ir šiuo tikslu parengti galimas savo socialinės apsaugos sistemų reformas;

| E. | kadangi nacionalinio lygmens socialiniai partneriai gali atlikti svarbų vaidmenį finansuojant ir valdant socialinės apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

E.

kadangi nacionalinio lygmens socialiniai partneriai gali atlikti svarbų vaidmenį finansuojant ir valdant socialinės apsaugos sistemas;

| F. | kadangi kryptingos ir veiksmingos socialinės investicijos padeda užtikrinti ekonomikos stabilumą, skatinti užimtumą ir kelti darbo jėgos kvalifikaciją, taigi didina ES konkurencingumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi kryptingos ir veiksmingos socialinės investicijos padeda užtikrinti ekonomikos stabilumą, skatinti užimtumą ir kelti darbo jėgos kvalifikaciją, taigi didina ES konkurencingumą;

| G. | kadangi didėjant aukštos kvalifikacijos darbuotojų poreikiui ir dėl ateityje daug darbo vietų sukursiantiems sektoriams, pritaikytiems prie tvarios ekonomikos ir visuomenės, reikalingų įgūdžių poreikio reikia atitinkamai investuoti į švietimą ir mokymų programas; |
| --- | --- |

G.

kadangi didėjant aukštos kvalifikacijos darbuotojų poreikiui ir dėl ateityje daug darbo vietų sukursiantiems sektoriams, pritaikytiems prie tvarios ekonomikos ir visuomenės, reikalingų įgūdžių poreikio reikia atitinkamai investuoti į švietimą ir mokymų programas;

| H. | kadangi vidutinės ES namų ūkio pajamos mažėja, o ilgalaikis nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis, įskaitant dirbančiųjų skurdą ir socialinį susiskaidymą, daugelyje valstybių narių didėja; |
| --- | --- |

H.

kadangi vidutinės ES namų ūkio pajamos mažėja, o ilgalaikis nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis, įskaitant dirbančiųjų skurdą ir socialinį susiskaidymą, daugelyje valstybių narių didėja;

| I. | kadangi 10,5 proc. darbingo amžiaus gyventojų šiuo metu neturi darbo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 10,5 proc. darbingo amžiaus gyventojų šiuo metu neturi darbo;

| J. | kadangi 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos pareiškime teigiama: „Ekonomika vėl ims augti ir bus kuriamos darbo vietos tik tokiu atveju, jei laikysimės nuoseklaus ir visapusiško požiūrio, jungiančio pažangų fiskalinį konsolidavimą, padedantį išsaugoti investicijas į būsimą ekonomikos augimą, patikimą makroekonominę politiką ir veiksmingą užimtumo strategiją, kuria padedama išsaugoti socialinę sanglaudą.“; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos pareiškime teigiama: „Ekonomika vėl ims augti ir bus kuriamos darbo vietos tik tokiu atveju, jei laikysimės nuoseklaus ir visapusiško požiūrio, jungiančio pažangų fiskalinį konsolidavimą, padedantį išsaugoti investicijas į būsimą ekonomikos augimą, patikimą makroekonominę politiką ir veiksmingą užimtumo strategiją, kuria padedama išsaugoti socialinę sanglaudą.“;

| K. | kadangi dėl ekonomikos sąstingio ir nuolatinės valstybės skolos krizės padarinių, prie kurių prisideda demografiniai pokyčiai, kyla grėsmė socialinės gerovės sistemoms ir tinkamai socialiniai apsaugai, įskaitant valstybinę ir savanoriško socialinio draudimo sistemas; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl ekonomikos sąstingio ir nuolatinės valstybės skolos krizės padarinių, prie kurių prisideda demografiniai pokyčiai, kyla grėsmė socialinės gerovės sistemoms ir tinkamai socialiniai apsaugai, įskaitant valstybinę ir savanoriško socialinio draudimo sistemas;

| L. | kadangi 22,8 proc. jaunų žmonių ES šiuo metu neturi darbo, o kai kuriose valstybėse narėse jaunimo nedarbas viršija 50 proc.; |
| --- | --- |

L.

kadangi 22,8 proc. jaunų žmonių ES šiuo metu neturi darbo, o kai kuriose valstybėse narėse jaunimo nedarbas viršija 50 proc.;

| M. | kadangi 8,3 mln. Europos gyventojų, jaunesnių kaip 25 metų amžiaus, nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET); kadangi jų skaičius toliau didėja ir atsiranda prarastosios kartos pavojus; |
| --- | --- |

M.

kadangi 8,3 mln. Europos gyventojų, jaunesnių kaip 25 metų amžiaus, nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesinio mokymo programose (NEET); kadangi jų skaičius toliau didėja ir atsiranda prarastosios kartos pavojus;

| N. | kadangi rizika, kad migrantų kilmės jaunimas apleis švietimo ir mokymo sistemą neįgiję vidurinio išsilavinimo, yra didesnė; |
| --- | --- |

N.

kadangi rizika, kad migrantų kilmės jaunimas apleis švietimo ir mokymo sistemą neįgiję vidurinio išsilavinimo, yra didesnė;

| O. | kadangi 27 proc. vaikų gresia pavojus gyventi skurde ar socialinėje atskirtyje, palyginti su vidutiniškai 24 proc. visų ES gyventojų, kuriems tai gali nutikti (18); |
| --- | --- |

O.

kadangi 27 proc. vaikų gresia pavojus gyventi skurde ar socialinėje atskirtyje, palyginti su vidutiniškai 24 proc. visų ES gyventojų, kuriems tai gali nutikti (18);

| P. | kadangi 8 proc. ES piliečių gyvena didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis ir neįstengia turėti tam tikrų būtiniausių reikmenų, kurie laikomi būtinais norit normaliai gyventi Europoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi 8 proc. ES piliečių gyvena didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis ir neįstengia turėti tam tikrų būtiniausių reikmenų, kurie laikomi būtinais norit normaliai gyventi Europoje;

| Q. | kadangi 15 proc. vaikų palieka mokyklą neįgiję vidurinio išsilavinimo ir kadangi 10 proc. ES piliečių gyvena bedarbių šeimose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 15 proc. vaikų palieka mokyklą neįgiję vidurinio išsilavinimo ir kadangi 10 proc. ES piliečių gyvena bedarbių šeimose;

| R. | kadangi Socialinės apsaugos komitetas (SAK) įspėjo, kad šie skaičiai daugelyje valstybių narių toliau didėja iš dalies dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių poveikio; |
| --- | --- |

R.

kadangi Socialinės apsaugos komitetas (SAK) įspėjo, kad šie skaičiai daugelyje valstybių narių toliau didėja iš dalies dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių poveikio;

| S. | kadangi pažeidžiamiausios gyventojų grupės, kaip antai vyresnio amžiaus žmonės ir neįgalieji, skaudžiausiai patiria finansų, ekonomikos ir socialinės krizės poveikį; |
| --- | --- |

S.

kadangi pažeidžiamiausios gyventojų grupės, kaip antai vyresnio amžiaus žmonės ir neįgalieji, skaudžiausiai patiria finansų, ekonomikos ir socialinės krizės poveikį;

| T. | kadangi socialinė politika visų pirma patenka į valstybių narių kompetencijos sritį, o ES vaidmuo yra remti, teikti pagalbą ir papildyti valstybių narių veiksmus; |
| --- | --- |

T.

kadangi socialinė politika visų pirma patenka į valstybių narių kompetencijos sritį, o ES vaidmuo yra remti, teikti pagalbą ir papildyti valstybių narių veiksmus;

| U. | kadangi užtikrinus tinkamą darbą, iš tiesų užtikrinama apsauga nuo skurdo; |
| --- | --- |

U.

kadangi užtikrinus tinkamą darbą, iš tiesų užtikrinama apsauga nuo skurdo;

| V. | kadangi aktyvi darbo rinkos politika ir aktyvumo skatinimo strategijos yra itin svarbios padedant bedarbiams rasti tinkamą darbą; |
| --- | --- |

V.

kadangi aktyvi darbo rinkos politika ir aktyvumo skatinimo strategijos yra itin svarbios padedant bedarbiams rasti tinkamą darbą;

| W. | kadangi atitinkamos individualios konsultacijos ieškant tinkamo darbo gali padidinti sėkmingos paieškos tikimybę; |
| --- | --- |

W.

kadangi atitinkamos individualios konsultacijos ieškant tinkamo darbo gali padidinti sėkmingos paieškos tikimybę;

| X. | kadangi dėl griežtų taupymo priemonių, įskaitant viešųjų paslaugų ir socialinio aprūpinimo biudžetų sumažinimą, neturi pablogėti nepalankiausioje padėtyje esančių žmonių padėtis ar žmonėms be reikalo neturi kilti nedarbo grėsmės; |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl griežtų taupymo priemonių, įskaitant viešųjų paslaugų ir socialinio aprūpinimo biudžetų sumažinimą, neturi pablogėti nepalankiausioje padėtyje esančių žmonių padėtis ar žmonėms be reikalo neturi kilti nedarbo grėsmės;

| Y. | kadangi griežto taupymo priemonės neturi kelti grėsmės sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimui, prieinamumui ir įperkamumui ar didinti skirtumus sveikatos srityje; |
| --- | --- |

Y.

kadangi griežto taupymo priemonės neturi kelti grėsmės sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimui, prieinamumui ir įperkamumui ar didinti skirtumus sveikatos srityje;

| Z. | kadangi gali būti, kad ekonominė krizė moterims turės didesnį poveikį, nei vyrams; kadangi yra rizika, kad dėl dabartinio nuosmukio ne tik sulėtės, bet netgi regresuos pažanga, o poveikis socialinės apsaugos sistemoms, socialinei įtraukčiai ir demografijai bus ilgalaikis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi gali būti, kad ekonominė krizė moterims turės didesnį poveikį, nei vyrams; kadangi yra rizika, kad dėl dabartinio nuosmukio ne tik sulėtės, bet netgi regresuos pažanga, o poveikis socialinės apsaugos sistemoms, socialinei įtraukčiai ir demografijai bus ilgalaikis;

| AA. | kadangi bet kokia griežto taupymo politika turi būti pagrįsta, ją vykdant turi būti užtikrinama galimybė imtis anticiklinių priemonių, susijusių su investicijomis į pagrindinius politinius prioritetus, ir ji turi atitikti ekonominius rezultatus ir produktyvumą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi bet kokia griežto taupymo politika turi būti pagrįsta, ją vykdant turi būti užtikrinama galimybė imtis anticiklinių priemonių, susijusių su investicijomis į pagrindinius politinius prioritetus, ir ji turi atitikti ekonominius rezultatus ir produktyvumą;

| AB. | kadangi socialiai atskirtos bendruomenės gyvena apgailėtinomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir dažnai yra labai diskriminuojamos ir segreguojamos visose gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

AB.

kadangi socialiai atskirtos bendruomenės gyvena apgailėtinomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir dažnai yra labai diskriminuojamos ir segreguojamos visose gyvenimo srityse;

| AC. | kadangi pirmieji požymiai, kad jaunuolis gali nebaigti mokyklos, yra svarbus įspėjimas apie galintį pasikartoti skurdo ratą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi pirmieji požymiai, kad jaunuolis gali nebaigti mokyklos, yra svarbus įspėjimas apie galintį pasikartoti skurdo ratą;

| AD. | kadangi benamystė tebėra visų ES valstybių narių problema ir viena iš ekstremaliausių skurdo ir nepritekliaus formų, žeidžianti žmogaus orumą ir pažeidžianti pagrindinę žmogaus teisę turėti būstą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi benamystė tebėra visų ES valstybių narių problema ir viena iš ekstremaliausių skurdo ir nepritekliaus formų, žeidžianti žmogaus orumą ir pažeidžianti pagrindinę žmogaus teisę turėti būstą;

| AE. | kadangi galimybės turėti tinkamą būstą užtikrinimas visoms valstybėms narėms yra tarptautinis įpareigojimas, kurį įgyvendinant socialinis būstas užtikrinamas kartu su būstų pasiūla rinkoje; |
| --- | --- |

AE.

kadangi galimybės turėti tinkamą būstą užtikrinimas visoms valstybėms narėms yra tarptautinis įpareigojimas, kurį įgyvendinant socialinis būstas užtikrinamas kartu su būstų pasiūla rinkoje;

| AF. | kadangi reikia numatyti konkrečias benamiams skirtas priemones, siekiant juos integruoti į visuomenę ir išvengti jų socialinės atskirties; |
| --- | --- |

AF.

kadangi reikia numatyti konkrečias benamiams skirtas priemones, siekiant juos integruoti į visuomenę ir išvengti jų socialinės atskirties;

| AG. | kadangi skurdas ir socialinė atskirtis tebėra pagrindinis sveikatą ir gyvenimo sąlygas lemiantis veiksnys, ypač turint mintyje vaikų skurdo poveikį vaikų sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

AG.

kadangi skurdas ir socialinė atskirtis tebėra pagrindinis sveikatą ir gyvenimo sąlygas lemiantis veiksnys, ypač turint mintyje vaikų skurdo poveikį vaikų sveikatai ir gerovei;

| AH. | kadangi ES ir toliau darbo vietose diskriminuojama dėl lyties, skiriasi vyrų ir moterų darbo užmokestis ir vėliau skiriama skirtingo dydžio pensija; |
| --- | --- |

AH.

kadangi ES ir toliau darbo vietose diskriminuojama dėl lyties, skiriasi vyrų ir moterų darbo užmokestis ir vėliau skiriama skirtingo dydžio pensija;

| AI. | kadangi ES moterų dirba tik 63 proc., palyginti su 76 proc. vyrų, iš dalies todėl, kad trūksta priežiūros įstaigų ir konkrečių priemonių, skirtų padėti užtikrinti tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi ES moterų dirba tik 63 proc., palyginti su 76 proc. vyrų, iš dalies todėl, kad trūksta priežiūros įstaigų ir konkrečių priemonių, skirtų padėti užtikrinti tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą;

| AJ. | kadangi siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų labai svarbus yra lyčių aspektas, nes moterys sudaro didžiausią iki šiol nepanaudojamos darbo jėgos dalį; kadangi dėl šios priežasties įgyvendinant Europos semestrą būtina parengti konkrečias lyčių aspekto integravimo priemones ir politikos kryptis; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų labai svarbus yra lyčių aspektas, nes moterys sudaro didžiausią iki šiol nepanaudojamos darbo jėgos dalį; kadangi dėl šios priežasties įgyvendinant Europos semestrą būtina parengti konkrečias lyčių aspekto integravimo priemones ir politikos kryptis;

| AK. | kadangi dažniausiai moterims tenka šeimos galvos vaidmuo, jos vienos augina vaikus ir užsiima globa, siekiant vykdyti aktyvią integravimo politiką reikia parengti visa apimančių priemonių rinkinį siekiant suteikti joms daugiau galimybių dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

AK.

kadangi dažniausiai moterims tenka šeimos galvos vaidmuo, jos vienos augina vaikus ir užsiima globa, siekiant vykdyti aktyvią integravimo politiką reikia parengti visa apimančių priemonių rinkinį siekiant suteikti joms daugiau galimybių dalyvauti darbo rinkoje;

| 1. | palankiai vertina Komisijos socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį, kuriame nustatomi reikalingi ryšiai tarp valstybių narių socialinės politikos, Europos semestro reformų proceso ir atitinkamų ES sanglaudos fondų lėšų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos socialinių investicijų srities dokumentų rinkinį, kuriame nustatomi reikalingi ryšiai tarp valstybių narių socialinės politikos, Europos semestro reformų proceso ir atitinkamų ES sanglaudos fondų lėšų;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos komunikate socialinės gerovės sistemoms tenkanti pradinė socialinės apsaugos funkcija papildoma socialinių investicijų ir ekonomikos stabilizavimo funkcijomis; pabrėžia, kad dėl dabartinės ekonominės ir socialinės krizės būtina, kad šios trys funkcijos viena kitą papildytų, o ne atvirkščiai; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos komunikate socialinės gerovės sistemoms tenkanti pradinė socialinės apsaugos funkcija papildoma socialinių investicijų ir ekonomikos stabilizavimo funkcijomis; pabrėžia, kad dėl dabartinės ekonominės ir socialinės krizės būtina, kad šios trys funkcijos viena kitą papildytų, o ne atvirkščiai;

| 3. | dar kartą patvirtina, jog reikia geriau koordinuoti socialinę ir ekonominę politiką ES lygmeniu tam, kad būtų išvengta skirtumų, užtikrinta šių politikos sričių sąveika ir sudarytos sąlygos joms stiprinti viena kitos tikslus; |
| --- | --- |

3.

dar kartą patvirtina, jog reikia geriau koordinuoti socialinę ir ekonominę politiką ES lygmeniu tam, kad būtų išvengta skirtumų, užtikrinta šių politikos sričių sąveika ir sudarytos sąlygos joms stiprinti viena kitos tikslus;

| 4. | pabrėžia, kad ekonomikos augimas – veiksmingiausia priemonė, galinti per ilgą laiką išspręsti nedarbo problemą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ekonomikos augimas – veiksmingiausia priemonė, galinti per ilgą laiką išspręsti nedarbo problemą;

| 5. | apgailestauja dėl to, kad prie komunikato pridėta rekomendacija tik dėl vienos srities, nors griežto taupymo priemonės daro didelį poveikį keliose socialinės politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kad prie komunikato pridėta rekomendacija tik dėl vienos srities, nors griežto taupymo priemonės daro didelį poveikį keliose socialinės politikos srityse;

| 6. | yra įsitikinęs, kad socialinės politikos reformos turėtų būti grindžiamos aktyvios įtraukties ir aktyvumo skatinimo principais ir turėtų sudaryti sąlygas bedarbiams ir nepalankiausioje padėtyje esantiems žmonėms patekti į darbo rinką ir joje dalyvauti; |
| --- | --- |

6.

yra įsitikinęs, kad socialinės politikos reformos turėtų būti grindžiamos aktyvios įtraukties ir aktyvumo skatinimo principais ir turėtų sudaryti sąlygas bedarbiams ir nepalankiausioje padėtyje esantiems žmonėms patekti į darbo rinką ir joje dalyvauti;

| 7. | primena, kad socialinės investicijos duoda ir socialinės, ir ekonominės naudos, nes padeda išvengti socialinių pavojų ir spręsti su jais susijusias problemas; pabrėžia, kad socialinės investicijos skiriamos viešajai politikai ir investavimo į žmogiškąjį kapitalą strategijoms, kurios padeda prisitaikyti prie besikeičiančių darbo rinkų ir sudaro galimybę įgyti naujų įgūdžių daug darbo vietų ateityje sukursiančiuose sektoriuose, pritaikytuose prie tvarios ekonomikos ir visuomenės; |
| --- | --- |

7.

primena, kad socialinės investicijos duoda ir socialinės, ir ekonominės naudos, nes padeda išvengti socialinių pavojų ir spręsti su jais susijusias problemas; pabrėžia, kad socialinės investicijos skiriamos viešajai politikai ir investavimo į žmogiškąjį kapitalą strategijoms, kurios padeda prisitaikyti prie besikeičiančių darbo rinkų ir sudaro galimybę įgyti naujų įgūdžių daug darbo vietų ateityje sukursiančiuose sektoriuose, pritaikytuose prie tvarios ekonomikos ir visuomenės;

| 8. | pabrėžia, kad socialinės investicijos turėtų būti laikomos valstybių narių investicijomis, kurios gali duoti dvigubų dividendų, dėl kurių ilgą laiką bus gaunama pajamų ir kurie turės anticiklinį poveikį, todėl sumažins galimos žalos riziką; ragina Komisiją atlikti analizę siekiant nustatyti, kuri viešųjų išlaidų socialinėms reikmėms dalis gali būti laikoma produktyviomis investicijomis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad socialinės investicijos turėtų būti laikomos valstybių narių investicijomis, kurios gali duoti dvigubų dividendų, dėl kurių ilgą laiką bus gaunama pajamų ir kurie turės anticiklinį poveikį, todėl sumažins galimos žalos riziką; ragina Komisiją atlikti analizę siekiant nustatyti, kuri viešųjų išlaidų socialinėms reikmėms dalis gali būti laikoma produktyviomis investicijomis;

| 9. | šiomis aplinkybėmis mano, jog tikslinės socialinės investicijos turėtų būti svarbi valstybių narių ekonomikos ir užimtumo politikos dalis ir turėtų būti įtrauktos įgyvendinant Europos semestrą tam, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ apibrėžti užimtumo, socialiniai ir švietimo tikslai; |
| --- | --- |

9.

šiomis aplinkybėmis mano, jog tikslinės socialinės investicijos turėtų būti svarbi valstybių narių ekonomikos ir užimtumo politikos dalis ir turėtų būti įtrauktos įgyvendinant Europos semestrą tam, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ apibrėžti užimtumo, socialiniai ir švietimo tikslai;

| 10. | taigi palankiai vertina Komisijos raginimą valstybėms narėms socialines investicijas įtraukti į savo vidutinės trukmės ir ilgalaikius biudžeto tikslus ir nacionalines reformų programas; |
| --- | --- |

10.

taigi palankiai vertina Komisijos raginimą valstybėms narėms socialines investicijas įtraukti į savo vidutinės trukmės ir ilgalaikius biudžeto tikslus ir nacionalines reformų programas;

| 11. | pakartoja, kad socialinei politikai ištekliai skiriami ne vien tik iš viešojo sektoriaus; |
| --- | --- |

11.

pakartoja, kad socialinei politikai ištekliai skiriami ne vien tik iš viešojo sektoriaus;

| 12. | todėl pabrėžia, kad valstybės narės turėtų dažniau taikyti naujoviškus finansavimo būdus, taip pat naudodamos tokias priemones, kaip viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, mikrofinansai ir politinės garantijos, pasitelkti privatų sektorių ir finansų inžineriją; |
| --- | --- |

12.

todėl pabrėžia, kad valstybės narės turėtų dažniau taikyti naujoviškus finansavimo būdus, taip pat naudodamos tokias priemones, kaip viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, mikrofinansai ir politinės garantijos, pasitelkti privatų sektorių ir finansų inžineriją;

| 13. | todėl ragina valstybes nares taip pat įtraukti socialines įmones, nes jos gali prisidėti prie viešojo sektoriaus pastangų; |
| --- | --- |

13.

todėl ragina valstybes nares taip pat įtraukti socialines įmones, nes jos gali prisidėti prie viešojo sektoriaus pastangų;

| 14. | šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją apsvarstyti bendrų socialinių investicijų rodiklių suvestinės, kuri apimtų įspėjimo mechanizmą, skirtą valstybių narių pažangai stebėti, parengimą; |
| --- | --- |

14.

šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją apsvarstyti bendrų socialinių investicijų rodiklių suvestinės, kuri apimtų įspėjimo mechanizmą, skirtą valstybių narių pažangai stebėti, parengimą;

| 15. | teigiamai vertina Komisijos reikalavimą ne mažiau kaip 25 proc. sanglaudos politikos finansavimo per Europos socialinį fondą skirti žmogiškajam kapitalui ir socialinėms investicijoms; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina Komisijos reikalavimą ne mažiau kaip 25 proc. sanglaudos politikos finansavimo per Europos socialinį fondą skirti žmogiškajam kapitalui ir socialinėms investicijoms;

| 16. | ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą socialinės politikos išlaidų stebėseną tam, kad ištekliai būtų skiriami tikslingoms ir veiksmingoms priemonėms ir būtų išvengta nereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą socialinės politikos išlaidų stebėseną tam, kad ištekliai būtų skiriami tikslingoms ir veiksmingoms priemonėms ir būtų išvengta nereikalingos administracinės naštos;

Tvarumas

| 17. | ragina valstybes nares nedelsiant atnaujinti ir, jei reikia, struktūriškai reformuoti savo socialinių investicijų politiką siekiant piliečiams teikti pačias geriausias paslaugas; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares nedelsiant atnaujinti ir, jei reikia, struktūriškai reformuoti savo socialinių investicijų politiką siekiant piliečiams teikti pačias geriausias paslaugas;

| 18. | pabrėžia, kad valstybės narės, didindamos esamos sistemos ir išteklių naudojimo veiksmingumą ir efektyvumą, turėtų užtikrinti, kad jų socialinių investicijų politika būtų tvari ir veiksminga ateityje; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad valstybės narės, didindamos esamos sistemos ir išteklių naudojimo veiksmingumą ir efektyvumą, turėtų užtikrinti, kad jų socialinių investicijų politika būtų tvari ir veiksminga ateityje;

| 19. | pabrėžia, kad valstybės narės, siekdamos padidinti socialinių investicijų politikos tvarumą, nebūtinai turėtų turėti daugiau išlaidų, bet lėšas turėtų panaudoti veiksmingiau ir efektyviau; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad valstybės narės, siekdamos padidinti socialinių investicijų politikos tvarumą, nebūtinai turėtų turėti daugiau išlaidų, bet lėšas turėtų panaudoti veiksmingiau ir efektyviau;

| 20. | todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų socialinių investicijų politika būtų orientuota į tikslus, ir dažnai stebėti daromą pažangą; |
| --- | --- |

20.

todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų socialinių investicijų politika būtų orientuota į tikslus, ir dažnai stebėti daromą pažangą;

Kova su skurdu ir socialine atskirtimi

| 21. | dar kartą ragina Komisiją, rengiant kitas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, spręsti tokias problemas, kaip dirbančių asmenų, ribotus ryšius su darbo rinka turinčių ar jų neturinčių žmonių ir vyresnio amžiaus žmonių skurdas; ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti šias gaires kaip prioritetą; |
| --- | --- |

21.

dar kartą ragina Komisiją, rengiant kitas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, spręsti tokias problemas, kaip dirbančių asmenų, ribotus ryšius su darbo rinka turinčių ar jų neturinčių žmonių ir vyresnio amžiaus žmonių skurdas; ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti šias gaires kaip prioritetą;

| 22. | atkreipia dėmesį į tris svarbias iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties Europos strategijos sudedamąsias dalis, būtent pakankamą finansinę paramą, įtraukias darbo rinkas ir galimybę gauti kokybiškas paslaugas; apgailestauja, kad nacionalinės aktyvios įtraukties strategijos pernelyg dažnai susiaurinamos iki užimtumo skatinimo priemonių ir į jas faktiškai neįtraukiami žmonės, kurie nedalyvauja darbo rinkoje ir negali į ją grįžti, pvz., dėl savo amžiaus ar funkcinių trūkumų; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tris svarbias iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties Europos strategijos sudedamąsias dalis, būtent pakankamą finansinę paramą, įtraukias darbo rinkas ir galimybę gauti kokybiškas paslaugas; apgailestauja, kad nacionalinės aktyvios įtraukties strategijos pernelyg dažnai susiaurinamos iki užimtumo skatinimo priemonių ir į jas faktiškai neįtraukiami žmonės, kurie nedalyvauja darbo rinkoje ir negali į ją grįžti, pvz., dėl savo amžiaus ar funkcinių trūkumų;

| 23. | primena valstybėms narėms, kad aktyvios įtraukties politika turėtų būti:






  — | suderinta su visą gyvenimą trunkančio ciklo požiūriu į švietimą, mokymąsi visą gyvenimą, socialinę ir užimtumo politiką; |
| --- | --- | --- |

23.

primena valstybėms narėms, kad aktyvios įtraukties politika turėtų būti:

—

suderinta su visą gyvenimą trunkančio ciklo požiūriu į švietimą, mokymąsi visą gyvenimą, socialinę ir užimtumo politiką;

| — | individualiai pritaikyta, kryptinga ir orientuota į poreikius, taip pat paremta visuotinės prieigos ir nediskriminavimo principais; |
| --- | --- |

—

individualiai pritaikyta, kryptinga ir orientuota į poreikius, taip pat paremta visuotinės prieigos ir nediskriminavimo principais;

| — | grindžiama integruotu požiūriu ir turėtų būti dalyvaujamojo pobūdžio; |
| --- | --- |

—

grindžiama integruotu požiūriu ir turėtų būti dalyvaujamojo pobūdžio;

| — | vykdoma laikantis būtinų išankstinių sąlygų, kurios labai svarbios siekiant sudaryti galimybę dalyvauti nesukuriant padėties, kuri kelia grėsmę minimalioms pragyvenimo pajamoms, taip pat |
| --- | --- |

—

vykdoma laikantis būtinų išankstinių sąlygų, kurios labai svarbios siekiant sudaryti galimybę dalyvauti nesukuriant padėties, kuri kelia grėsmę minimalioms pragyvenimo pajamoms, taip pat

| — | – vykdoma (atsižvelgiant į vietos ir regioninių aplinkybių svarbą) laikantis pastangų, įdėtų įgyvendinant sanglaudos politiką, krypties, kad būtų sukurta ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda; |
| --- | --- |

—

– vykdoma (atsižvelgiant į vietos ir regioninių aplinkybių svarbą) laikantis pastangų, įdėtų įgyvendinant sanglaudos politiką, krypties, kad būtų sukurta ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda;

| 24. | ragina valstybes nares įgyvendinant aktyvios įtraukties politiką sistemingai vertinti griežto taupymo priemonių poveikį pažeidžiamoms grupėms; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares įgyvendinant aktyvios įtraukties politiką sistemingai vertinti griežto taupymo priemonių poveikį pažeidžiamoms grupėms;

| 25. | ragina valstybes nares užtikrinti socialinių paslaugų kokybę tiems asmenims, kurie turi teisę jomis naudotis, įskaitant jų teikimą, prieinamumą ir įperkamumą, ypač sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo, aprūpinimo socialiniu būstu, energetikos, vandens tiekimo, transporto ir komunikacijų srityse; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares užtikrinti socialinių paslaugų kokybę tiems asmenims, kurie turi teisę jomis naudotis, įskaitant jų teikimą, prieinamumą ir įperkamumą, ypač sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo, aprūpinimo socialiniu būstu, energetikos, vandens tiekimo, transporto ir komunikacijų srityse;

| 26. | pabrėžia, jog būtina užtikrinti veiksmingesnį priežiūros paslaugų teikimą mažinant ligotumo ir negalios paplitimą ir sudarant vyresnio amžiaus žmonėms galimybę toliau gyventi nepriklausomai, net jei jie turi funkcinių ribotumų; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, jog būtina užtikrinti veiksmingesnį priežiūros paslaugų teikimą mažinant ligotumo ir negalios paplitimą ir sudarant vyresnio amžiaus žmonėms galimybę toliau gyventi nepriklausomai, net jei jie turi funkcinių ribotumų;

| 27. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pažeidžiamoms asmenų grupėms taikyti mokesčių nuolaidas, pvz., energetikos, vandens tiekimo ir viešojo transporto srityse; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę pažeidžiamoms asmenų grupėms taikyti mokesčių nuolaidas, pvz., energetikos, vandens tiekimo ir viešojo transporto srityse;

| 28. | ragina užtikrinti socialiai atskirtoms bendruomenėms atstovaujančių organizacijų aktyvų dalyvavimą rengiant ir iki 2020 m. įgyvendinant toms bendruomenėms skirtas integracijos strategijas, pvz.. romų integracijos nacionalines strategijas; |
| --- | --- |

28.

ragina užtikrinti socialiai atskirtoms bendruomenėms atstovaujančių organizacijų aktyvų dalyvavimą rengiant ir iki 2020 m. įgyvendinant toms bendruomenėms skirtas integracijos strategijas, pvz.. romų integracijos nacionalines strategijas;

| 29. | apgailestauja, kad daugelis valstybių narių deda per mažai pastangų imigrantams integruoti; pabrėžia, jog būtina investuoti į atitinkamas programas ir paslaugas ir į efektyvias informavimo apie galimybes naudotis šiomis programomis sistemas siekiant palengvinti imigrantų integraciją ir sumažinti socialinės atskirties riziką; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad daugelis valstybių narių deda per mažai pastangų imigrantams integruoti; pabrėžia, jog būtina investuoti į atitinkamas programas ir paslaugas ir į efektyvias informavimo apie galimybes naudotis šiomis programomis sistemas siekiant palengvinti imigrantų integraciją ir sumažinti socialinės atskirties riziką;

| 30. | ragina Komisiją parengti konkretų ir išsamų aktyvios įtraukties strategijų įgyvendinimo planą; pabrėžia, kad šiame plane, remiantis konkrečiais rodikliais ir išsamiu suinteresuotųjų subjektų dialogu, turėtų būti tiksliai apibrėžti terminai ir realistiški tikslai ir kad šis planas turėtų būti atidžiai stebimas taikant atvirojo koordinavimo metodą, o reikalavimų nesilaikymo atveju turėtų būti naudojamos atitinkamos priemonės ir procedūros; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją parengti konkretų ir išsamų aktyvios įtraukties strategijų įgyvendinimo planą; pabrėžia, kad šiame plane, remiantis konkrečiais rodikliais ir išsamiu suinteresuotųjų subjektų dialogu, turėtų būti tiksliai apibrėžti terminai ir realistiški tikslai ir kad šis planas turėtų būti atidžiai stebimas taikant atvirojo koordinavimo metodą, o reikalavimų nesilaikymo atveju turėtų būti naudojamos atitinkamos priemonės ir procedūros;

Kova su vaikų skurdu

| 31. | palankiai vertina Komisijos rekomendaciją dėl vaikų skurdo, paskelbtą Komisijos komunikate „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“; taip pat primena vaikų teises, įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Komisijos rekomendaciją dėl vaikų skurdo, paskelbtą Komisijos komunikate „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“; taip pat primena vaikų teises, įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| 32. | palankiai vertina rekomendacijoje remiamą visapusišką požiūrį, kuris grindžiamas trimis ramsčiais: prieiga prie tinkamų išteklių, prieiga prie kokybiškų paslaugų ir dalyvavimas visuomenės gyvenime ir sprendimų priėmimo procese, kurį taikant vaikai pripažįstami kaip teisių turėtojai; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina rekomendacijoje remiamą visapusišką požiūrį, kuris grindžiamas trimis ramsčiais: prieiga prie tinkamų išteklių, prieiga prie kokybiškų paslaugų ir dalyvavimas visuomenės gyvenime ir sprendimų priėmimo procese, kurį taikant vaikai pripažįstami kaip teisių turėtojai;

| 33. | primena, kad pagal JT Vaiko teisių konvenciją visi vaikai ir jaunuoliai, įskaitant vaikus ir jaunuolius, neturinčius leidimo gyventi tose šalyse, kuriose jie gyvena, turi teisę mokytis; |
| --- | --- |

33.

primena, kad pagal JT Vaiko teisių konvenciją visi vaikai ir jaunuoliai, įskaitant vaikus ir jaunuolius, neturinčius leidimo gyventi tose šalyse, kuriose jie gyvena, turi teisę mokytis;

| 34. | pabrėžia, kad kovojant su vaikų skurdu didžiausią dėmesį būtina skirti prevencijai ir ankstyvajai intervencijai, o ne reagavimui, ir kad veiksmai turėtų būti grindžiami pagrindiniu vienodų galimybių naudotis kokybiškomis ikimokyklinio ugdymo ir vaikų priežiūros paslaugomis principu; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad kovojant su vaikų skurdu didžiausią dėmesį būtina skirti prevencijai ir ankstyvajai intervencijai, o ne reagavimui, ir kad veiksmai turėtų būti grindžiami pagrindiniu vienodų galimybių naudotis kokybiškomis ikimokyklinio ugdymo ir vaikų priežiūros paslaugomis principu;

| 35. | šiomis aplinkybėmis skatina steigti daugiau vaikams skirtų įstaigų, pvz., veiklos centrų, kurie veiktų mokslo metų ir atostogų laikotarpiais, taip pat suteikti galimybę užsiimti užklasine, kultūrine ir sporto veikla, kurios metu užtikrinamas maitinimas; |
| --- | --- |

35.

šiomis aplinkybėmis skatina steigti daugiau vaikams skirtų įstaigų, pvz., veiklos centrų, kurie veiktų mokslo metų ir atostogų laikotarpiais, taip pat suteikti galimybę užsiimti užklasine, kultūrine ir sporto veikla, kurios metu užtikrinamas maitinimas;

| 36. | pabrėžia, jog reikia tinkamų finansinių išteklių šioms paslaugoms teikti, ypač siekiant teikti paramą skurdžioms ir pažeidžiamoms šeimoms, pvz., šeimoms, turinčioms neįgalių vaikų, šeimoms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, ir daugiavaikėms šeimoms; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, jog reikia tinkamų finansinių išteklių šioms paslaugoms teikti, ypač siekiant teikti paramą skurdžioms ir pažeidžiamoms šeimoms, pvz., šeimoms, turinčioms neįgalių vaikų, šeimoms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, ir daugiavaikėms šeimoms;

| 37. | atkreipia dėmesį į tėvų ir vaikų santykių svarbą ir pabrėžia, kad reikia remti tėvus siekiant padėti jiems vykdyti tėvų pareigas ir taip užtikrinti, kad dėl didelio skurdo vaikai nebūtų atskiriami nuo savo tėvų ir atiduodami globai; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tėvų ir vaikų santykių svarbą ir pabrėžia, kad reikia remti tėvus siekiant padėti jiems vykdyti tėvų pareigas ir taip užtikrinti, kad dėl didelio skurdo vaikai nebūtų atskiriami nuo savo tėvų ir atiduodami globai;

Kova su benamyste

| 38. | palankiai vertina Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl kovos su benamyste; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl kovos su benamyste;

| 39. | primena Parlamento prašymą parengti konkretų ir išsamų ES benamystės strategijos įgyvendinimo planą; |
| --- | --- |

39.

primena Parlamento prašymą parengti konkretų ir išsamų ES benamystės strategijos įgyvendinimo planą;

| 40. | pabrėžia, kad investicijos į socialinį būstą, be itin svarbaus jų vaidmens mažinant skurdo padarinius, turėtų būti laikomos socialinėmis investicijomis, kurios lemia tinkamų darbo vietų kūrimą ir ilgainiui užtikrina tvarų augimą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad investicijos į socialinį būstą, be itin svarbaus jų vaidmens mažinant skurdo padarinius, turėtų būti laikomos socialinėmis investicijomis, kurios lemia tinkamų darbo vietų kūrimą ir ilgainiui užtikrina tvarų augimą;

| 41. | ragina valstybes nares panaikinti nereikalingą administracinę naštą, su kuria susiduriama prašant suteikti socialinį būstą, taip pat pašalinti bet kokią mažumų ar pažeidžiamų grupių diskriminaciją siekiant visiems užtikrinti vienodą prieigą; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares panaikinti nereikalingą administracinę naštą, su kuria susiduriama prašant suteikti socialinį būstą, taip pat pašalinti bet kokią mažumų ar pažeidžiamų grupių diskriminaciją siekiant visiems užtikrinti vienodą prieigą;

| 42. | primena, kad išlaidos energijai paprastai sudaro didelę namų ūkių išlaidų dalį, todėl ragina valstybes nares sustiprinti savo paramą didinant namų ūkių energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

42.

primena, kad išlaidos energijai paprastai sudaro didelę namų ūkių išlaidų dalį, todėl ragina valstybes nares sustiprinti savo paramą didinant namų ūkių energijos vartojimo efektyvumą;

| 43. | ragina valstybes nares, atsižvelgiant į vietos padėties įvertinimą, parengti konkrečias benamiams skirtas programas ir ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamų asmenų ir socialiai atskirtų bendruomenių aprūpinimui būstu ir ilgalaikei pagalbai, o ne tik laikinam apgyvendinimui; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares, atsižvelgiant į vietos padėties įvertinimą, parengti konkrečias benamiams skirtas programas ir ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamų asmenų ir socialiai atskirtų bendruomenių aprūpinimui būstu ir ilgalaikei pagalbai, o ne tik laikinam apgyvendinimui;

Jaunimo užimtumas

| 44. | pabrėžia, kad investicijos į jaunimo užimtumą privalo būti pagrindinė socialinių investicijų strategijų dalis; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad investicijos į jaunimo užimtumą privalo būti pagrindinė socialinių investicijų strategijų dalis;

| 45. | ragina valstybes nares imtis ryžtingų kovos su jaunimo nedarbu priemonių, visų pirma imantis veiksmų, kad būtų išvengta mokyklos ar profesinio mokymo ir gamybinės praktikos programų nebaigimo (pvz., įdiegti dvigubą švietimo sistemą ar kitas tiek pat veiksmingas sistemas), ir parengti išsamias strategijas, skirtas nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui (angl. NEET); |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares imtis ryžtingų kovos su jaunimo nedarbu priemonių, visų pirma imantis veiksmų, kad būtų išvengta mokyklos ar profesinio mokymo ir gamybinės praktikos programų nebaigimo (pvz., įdiegti dvigubą švietimo sistemą ar kitas tiek pat veiksmingas sistemas), ir parengti išsamias strategijas, skirtas nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui (angl. NEET);

| 46. | pabrėžia, kad nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui skirtos socialinės investicijos sumažintų dėl jaunimo atitrūkimo iš darbo rinkos patiriamus ekonominius nuostolius, kurie, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo vertinimu, siekia 153 mlrd. EUR, o tai sudaro 1,2 proc. ES BVP; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui skirtos socialinės investicijos sumažintų dėl jaunimo atitrūkimo iš darbo rinkos patiriamus ekonominius nuostolius, kurie, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo vertinimu, siekia 153 mlrd. EUR, o tai sudaro 1,2 proc. ES BVP;

| 47. | apgailestauja, kad dabartinėje socialinių investicijų politikoje nepakankamai akcentuojama būtinybė išteklius visų pirma skirti ilgą laiką nedirbantiems žmonėms, nedirbančiam jaunimui ir vyresnio amžiaus žmonėms, kurie gali ilgam netekti darbo; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad dabartinėje socialinių investicijų politikoje nepakankamai akcentuojama būtinybė išteklius visų pirma skirti ilgą laiką nedirbantiems žmonėms, nedirbančiam jaunimui ir vyresnio amžiaus žmonėms, kurie gali ilgam netekti darbo;

| 48. | pažymi, kad socialinės investicijos į jaunimą gali būti užtikrinamos įvairiausiais būdais, be kita ko, plėtojant mokyklų, mokymo centrų ir vietos ar regionų verslo subjektų partnerystę; rengiant tikslinių kokybiškų mokymų ir aukštos kokybės jaunimo stažuočių programas, profesinio mokymo programas bendradarbiaujant su įmonėmis, rėmimo programas, kurias remia vyresni darbuotojai ir kurios skirtos įdarbinti jaunimą ir mokyti įmonėje arba užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką; skatinant jaunimą dalyvauti visuomenės gyvenime; skatinant judumą regionų, Europos ir tarptautiniu mastu, toliau siekiant užtikrinti geresnį abipusį kvalifikacijos ir įgūdžių pripažinimą; taip pat pabrėžia, kad socialinės investicijos gali būti užtikrinamos kartu su veiksmingomis padorias darbo ir gyvenimo sąlygas užtikrinančiomis paskatomis, kaip antai jaunimo įdarbinimo subsidijavimas arba jų socialinio draudimo įmokų mokėjimas, siekiant paskatinti viešojo ir privačiojo sektoriaus darbdavius samdyti jaunimą, investuoti ir į darbo vietų jaunimui kūrimą, ir į nuolatinį jų mokymą bei įgūdžių tobulinimą dirbant, taip pat remti jaunimo verslumą; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad socialinės investicijos į jaunimą gali būti užtikrinamos įvairiausiais būdais, be kita ko, plėtojant mokyklų, mokymo centrų ir vietos ar regionų verslo subjektų partnerystę; rengiant tikslinių kokybiškų mokymų ir aukštos kokybės jaunimo stažuočių programas, profesinio mokymo programas bendradarbiaujant su įmonėmis, rėmimo programas, kurias remia vyresni darbuotojai ir kurios skirtos įdarbinti jaunimą ir mokyti įmonėje arba užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką; skatinant jaunimą dalyvauti visuomenės gyvenime; skatinant judumą regionų, Europos ir tarptautiniu mastu, toliau siekiant užtikrinti geresnį abipusį kvalifikacijos ir įgūdžių pripažinimą; taip pat pabrėžia, kad socialinės investicijos gali būti užtikrinamos kartu su veiksmingomis padorias darbo ir gyvenimo sąlygas užtikrinančiomis paskatomis, kaip antai jaunimo įdarbinimo subsidijavimas arba jų socialinio draudimo įmokų mokėjimas, siekiant paskatinti viešojo ir privačiojo sektoriaus darbdavius samdyti jaunimą, investuoti ir į darbo vietų jaunimui kūrimą, ir į nuolatinį jų mokymą bei įgūdžių tobulinimą dirbant, taip pat remti jaunimo verslumą;

| 49. | pabrėžia, kad būtina geriau koordinuoti nacionalines socialinės apsaugos sistemas, ypač pensijų sistemas, siekiant skatinti judumą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad būtina geriau koordinuoti nacionalines socialinės apsaugos sistemas, ypač pensijų sistemas, siekiant skatinti judumą;

| 50. | pabrėžia, kad reikalinga palyginamoji valstybių narių statistinė informacija apie jaunimo nedarbą ir darbo rinkos išlaidas jaunimui; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad reikalinga palyginamoji valstybių narių statistinė informacija apie jaunimo nedarbą ir darbo rinkos išlaidas jaunimui;

Darbo vietų kūrimas ir darbo rinkos

| 51. | įspėja, kad griežtos taupymo priemonės gali pakenkti darbo vietų kokybei, socialinei apsaugai ir sveikatos bei saugos standartams, ir pabrėžia, kad jos turėtų būti įgyvendinamos kartu su priemonėmis, kuriomis siekiama išlaikyti atitinkamus standartus; |
| --- | --- |

51.

įspėja, kad griežtos taupymo priemonės gali pakenkti darbo vietų kokybei, socialinei apsaugai ir sveikatos bei saugos standartams, ir pabrėžia, kad jos turėtų būti įgyvendinamos kartu su priemonėmis, kuriomis siekiama išlaikyti atitinkamus standartus;

| 52. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą siekiant didinti žmonių gebėjimą dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje iki įstatymais numatyto pensinio amžiaus ir, jei norima, dar ilgiau; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą siekiant didinti žmonių gebėjimą dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje iki įstatymais numatyto pensinio amžiaus ir, jei norima, dar ilgiau;

| 53. | dar kartą ragina valstybes nares patvirtinti darbo vietoms kurti palankias priemones, kurios sudarytų dalį jų socialinių investicijų programų, kaip antai pradėti darbo mokesčių reformas, kurias įgyvendinant būtų skatinamas užimtumas, skatinami ir remiami savarankiškai dirbantys asmenys ir naujai įsteigtos įmonės, gerinama verslo aplinka ir sudaromos palankios sąlygos MVĮ gauti finansavimą, neoficialus ir nedeklaruojamas darbas būtų pakeičiamas teisėtu įdarbinimu, kuriamos paskatos didinti pažeidžiamiausių grupių užimtumą, reformuojamos darbo rinkos, kad jos gebėtų geriau prisitaikyti, būtų dinamiškesnės, nediskriminacinės ir įtraukesnės, ir modernizuojamos darbo užmokesčio nustatymo sistemos siekiant, kad darbo užmokestis priklausytų nuo produktyvumo raidos; |
| --- | --- |

53.

dar kartą ragina valstybes nares patvirtinti darbo vietoms kurti palankias priemones, kurios sudarytų dalį jų socialinių investicijų programų, kaip antai pradėti darbo mokesčių reformas, kurias įgyvendinant būtų skatinamas užimtumas, skatinami ir remiami savarankiškai dirbantys asmenys ir naujai įsteigtos įmonės, gerinama verslo aplinka ir sudaromos palankios sąlygos MVĮ gauti finansavimą, neoficialus ir nedeklaruojamas darbas būtų pakeičiamas teisėtu įdarbinimu, kuriamos paskatos didinti pažeidžiamiausių grupių užimtumą, reformuojamos darbo rinkos, kad jos gebėtų geriau prisitaikyti, būtų dinamiškesnės, nediskriminacinės ir įtraukesnės, ir modernizuojamos darbo užmokesčio nustatymo sistemos siekiant, kad darbo užmokestis priklausytų nuo produktyvumo raidos;

| 54. | pabrėžia, kad įgyvendinant iniciatyvą „Horizon 2020“ reikia išnaudoti inovacinių sektorių, kaip antai tvarios ekonomikos, neteršiančios aplinkos anglies dioksidu, sveikatos ir socialinės apsaugos ir skaitmeninių technologijų, kultūros bei kūrybos sektoriai, darbo vietų kūrimo galimybes, kurios turėtų būti remiamos tinkamai investuojant į naujus įgūdžius ir socialinių investicijų priemones, pritaikant pažangios specializacijos koncepciją, kad būtų suderinti mokslinių tyrimų bei inovacijų privalumai ir rinkos pokyčiai; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad įgyvendinant iniciatyvą „Horizon 2020“ reikia išnaudoti inovacinių sektorių, kaip antai tvarios ekonomikos, neteršiančios aplinkos anglies dioksidu, sveikatos ir socialinės apsaugos ir skaitmeninių technologijų, kultūros bei kūrybos sektoriai, darbo vietų kūrimo galimybes, kurios turėtų būti remiamos tinkamai investuojant į naujus įgūdžius ir socialinių investicijų priemones, pritaikant pažangios specializacijos koncepciją, kad būtų suderinti mokslinių tyrimų bei inovacijų privalumai ir rinkos pokyčiai;

| 55. | pažymi, kad laikantis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo užtikrinama ir tinkama darbuotojų socialinė apsauga, ir galimybės mokytis bei siekti karjeros, nes sudaromos sąlygos įgyti naujų įgūdžių; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad laikantis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo užtikrinama ir tinkama darbuotojų socialinė apsauga, ir galimybės mokytis bei siekti karjeros, nes sudaromos sąlygos įgyti naujų įgūdžių;

Socialinis verslumas

| 56. | palankiai vertina tai, kad skiriamas dėmesys socialiniam verslumui ir, be kita ko, pažeidžiamų grupių prieigai prie mikrofinansų; pabrėžia, kad tai itin svarbūs elementai vykdant socialines investicijas, nes jie ne tik sudaro sąlygas naujoms tvarioms darbo vietoms kurti ir socialinei ir solidarumo ekonomikai plėtoti, bet taip pat suteikia galimybę socialinėms įmonėms gauti pelną ir jį vėl investuoti; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina tai, kad skiriamas dėmesys socialiniam verslumui ir, be kita ko, pažeidžiamų grupių prieigai prie mikrofinansų; pabrėžia, kad tai itin svarbūs elementai vykdant socialines investicijas, nes jie ne tik sudaro sąlygas naujoms tvarioms darbo vietoms kurti ir socialinei ir solidarumo ekonomikai plėtoti, bet taip pat suteikia galimybę socialinėms įmonėms gauti pelną ir jį vėl investuoti;

| 57. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti aktyvų ir sveiką senėjimą gyvenimo eigoje ir skirti daug dėmesio prevencijai ir reabilitacijai siekiant sumažinti ligotumo, funkcinių sutrikimų ir negalios paplitimą, atitolinti jų pradžią, užkirsti jiems kelią ir sušvelninti jų poveikį; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti aktyvų ir sveiką senėjimą gyvenimo eigoje ir skirti daug dėmesio prevencijai ir reabilitacijai siekiant sumažinti ligotumo, funkcinių sutrikimų ir negalios paplitimą, atitolinti jų pradžią, užkirsti jiems kelią ir sušvelninti jų poveikį;

| 58. | apgailestauja, kad komunikate neatkreiptas dėmesys į svarbų programos „Grundtvig“ vaidmenį užkertant kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir skatinant socialines investicijas; ragina Komisiją didinti informuotumą apie mokymosi visą gyvenimą programos teikiamas galimybes, profesinį lavinimą ir mokymą ir ragina valstybes nares gerinti jų kokybę ir prieinamumą; |
| --- | --- |

58.

apgailestauja, kad komunikate neatkreiptas dėmesys į svarbų programos „Grundtvig“ vaidmenį užkertant kelią skurdui ir socialinei atskirčiai ir skatinant socialines investicijas; ragina Komisiją didinti informuotumą apie mokymosi visą gyvenimą programos teikiamas galimybes, profesinį lavinimą ir mokymą ir ragina valstybes nares gerinti jų kokybę ir prieinamumą;

| 59. | atkreipia dėmesį į svarbų ES finansinių priemonių ir Europos socialinio verslumo fondo vaidmenį užtikrinant socialinėms įmonėms geresnę prieigą prie finansų rinkų; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į svarbų ES finansinių priemonių ir Europos socialinio verslumo fondo vaidmenį užtikrinant socialinėms įmonėms geresnę prieigą prie finansų rinkų;

| 60. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įvesti bendrą Europos duomenų skelbimo sistemą, kurią naudojant būtų teikiama skaidri informacija apie investicijas į socialines įmones valstybėse narėse ir skatinamas šių įmonių tarpusavio spaudimas; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įvesti bendrą Europos duomenų skelbimo sistemą, kurią naudojant būtų teikiama skaidri informacija apie investicijas į socialines įmones valstybėse narėse ir skatinamas šių įmonių tarpusavio spaudimas;

| 61. | pabrėžia, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų būti sutelkta ir į aplinkos apsaugos, ir į socialinius standartus siekiant užtikrinti atsakingą įmonių elgesį; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad įmonių socialinė atsakomybė turėtų būti sutelkta ir į aplinkos apsaugos, ir į socialinius standartus siekiant užtikrinti atsakingą įmonių elgesį;

Lyčių aspektas

| 62. | palankiai vertina tai, kad lyčių aspektas įtrauktas į Komisijos komunikatą dėl socialinių investicijų strategijų; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina tai, kad lyčių aspektas įtrauktas į Komisijos komunikatą dėl socialinių investicijų strategijų;

| 63. | pabrėžia, kad kokybiškos vaikų priežiūros ir kitų priežiūros paslaugų teikimui tenka itin svarbus vaidmuo, nes šios paslaugos moterims suteikia galimybę patekti į darbo rinką ir dirbti visą darbo dieną; ragina valstybes nares organizuoti tinkamas vaikų priežiūros ir kitas priežiūros paslaugas siekiant, kad abu tėvai galėtų dalyvauti darbo rinkoje, juo labiau, kad vaikų priežiūros įstaigų skaičius valstybėse narėse šiuo metu yra labai skirtingas; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad kokybiškos vaikų priežiūros ir kitų priežiūros paslaugų teikimui tenka itin svarbus vaidmuo, nes šios paslaugos moterims suteikia galimybę patekti į darbo rinką ir dirbti visą darbo dieną; ragina valstybes nares organizuoti tinkamas vaikų priežiūros ir kitas priežiūros paslaugas siekiant, kad abu tėvai galėtų dalyvauti darbo rinkoje, juo labiau, kad vaikų priežiūros įstaigų skaičius valstybėse narėse šiuo metu yra labai skirtingas;

| 64. | pritaria Komisijai, kuri ragina valstybes nares investuoti į tokias paslaugas (kaip antai prieinama, visą darbo dieną trunkanti kokybiška vaikų priežiūra, visą dieną veikiančios mokymo įstaigos, pagyvenusių asmenų priežiūra ir parama neoficialios priežiūros paslaugas teikiantiems asmenims), kurios padeda skatinti lyčių lygybę, siekti geresnės vyrų ir moterų darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (įskaitant tėvystės atostogas vyrams) ir visiems tėvams sudaryti palankesnes sąlygas patekti ar grįžti į darbo rinką užtikrinant vyrams ir moterims vienodą darbo užmokestį už tokį patį darbą; |
| --- | --- |

64.

pritaria Komisijai, kuri ragina valstybes nares investuoti į tokias paslaugas (kaip antai prieinama, visą darbo dieną trunkanti kokybiška vaikų priežiūra, visą dieną veikiančios mokymo įstaigos, pagyvenusių asmenų priežiūra ir parama neoficialios priežiūros paslaugas teikiantiems asmenims), kurios padeda skatinti lyčių lygybę, siekti geresnės vyrų ir moterų darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (įskaitant tėvystės atostogas vyrams) ir visiems tėvams sudaryti palankesnes sąlygas patekti ar grįžti į darbo rinką užtikrinant vyrams ir moterims vienodą darbo užmokestį už tokį patį darbą;

| 65. | primena, kad labai svarbios švietimo sistemos, kuriose atsižvelgiama į lyčių aspektą, nes jos vaikams suteikia galimybę atskleisti savo talentus, taigi šiuo būdu ilgainiui užkertamas kelias lyčių segregacijai darbo rinkoje; |
| --- | --- |

65.

primena, kad labai svarbios švietimo sistemos, kuriose atsižvelgiama į lyčių aspektą, nes jos vaikams suteikia galimybę atskleisti savo talentus, taigi šiuo būdu ilgainiui užkertamas kelias lyčių segregacijai darbo rinkoje;

| 66. | ragina valstybes nares įgyvendinant savo nacionalinę politiką ir nacionalines reformų programas gerbti ir skatinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

66.

ragina valstybes nares įgyvendinant savo nacionalinę politiką ir nacionalines reformų programas gerbti ir skatinti lyčių lygybę;

ES fondai

| 67. | pabrėžia itin svarbų vaidmenį, tenkantį sanglaudos politikai ir struktūriniams fondams skatinant socialines investicijas; šiomis aplinkybėmis pabrėžia svarbų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) indėlį siekiant išvengti darbuotojų, kurie nukentėjo nuo krizės, skurdo ir Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ indėlį remiant verslumą, naudojant mokymų, perkvalifikavimo ir darbo jėgos priemones, kuriomis siekiama žmones grąžinti į darbą; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia itin svarbų vaidmenį, tenkantį sanglaudos politikai ir struktūriniams fondams skatinant socialines investicijas; šiomis aplinkybėmis pabrėžia svarbų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) indėlį siekiant išvengti darbuotojų, kurie nukentėjo nuo krizės, skurdo ir Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ indėlį remiant verslumą, naudojant mokymų, perkvalifikavimo ir darbo jėgos priemones, kuriomis siekiama žmones grąžinti į darbą;

| 68. | pabrėžia, kad struktūriniai fondai turėtų būti naudojami prioritetinėms sritims, kurios daro aiškų poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ir į kurias siūloma sutelkti sanglaudos politikos dėmesį, finansuoti; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad struktūriniai fondai turėtų būti naudojami prioritetinėms sritims, kurios daro aiškų poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ir į kurias siūloma sutelkti sanglaudos politikos dėmesį, finansuoti;

| 69. | pabrėžia, kad Europos socialinis fondas turėtų aiškiau orientuotis į aktyvias priemones, kurios iš tiesų atitinka darbuotojų poreikius; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad Europos socialinis fondas turėtų aiškiau orientuotis į aktyvias priemones, kurios iš tiesų atitinka darbuotojų poreikius;

| 70. | palankiai vertina Komisijas skiriamą dėmesį Europos socialiniam fondui, kaip pagrindinei priemonei socialinėms investicijoms skatinti; todėl labai pritaria, kad bent 25 proc. sanglaudos politikos lėšų turi būti skirta ESF ir kad 20 proc. ESF lėšų kiekvienoje valstybėje narėje turi būti skirta socialinei įtraukčiai skatinti ir kovai su skurdu; |
| --- | --- |

70.

palankiai vertina Komisijas skiriamą dėmesį Europos socialiniam fondui, kaip pagrindinei priemonei socialinėms investicijoms skatinti; todėl labai pritaria, kad bent 25 proc. sanglaudos politikos lėšų turi būti skirta ESF ir kad 20 proc. ESF lėšų kiekvienoje valstybėje narėje turi būti skirta socialinei įtraukčiai skatinti ir kovai su skurdu;

| 71. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje būtų numatyti tinkami biudžeto ištekliai, skirti socialinėms investicijoms ES skatinti ir remti; |
| --- | --- |

71.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje būtų numatyti tinkami biudžeto ištekliai, skirti socialinėms investicijoms ES skatinti ir remti;

| 72. | ragina naujai Jaunimo užimtumo iniciatyvai numatytus 6 mlrd. EUR kuo skubiau skirti jau pirmaisiais daugiametės finansinės programos metais, kad būtų galima spręsti jaunimo nedarbo problemas ir įgyvendinti jaunimo garantijas; pabrėžia, kad Tarptautinė darbo organizacija nustatė, jog jaunimo garantijų įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sieks 21 mlrd. EUR; todėl ragina persvarstant daugiametę finansinę programą padidinti minėtoms išlaidoms padengti skirtus asignavimus; palankiai vertina tai, kad buvo išplėsta jaunimo garantijų reikalavimus atitinkanti grupė ir buvo įtraukti jaunuoliai iki 30 m. amžiaus; |
| --- | --- |

72.

ragina naujai Jaunimo užimtumo iniciatyvai numatytus 6 mlrd. EUR kuo skubiau skirti jau pirmaisiais daugiametės finansinės programos metais, kad būtų galima spręsti jaunimo nedarbo problemas ir įgyvendinti jaunimo garantijas; pabrėžia, kad Tarptautinė darbo organizacija nustatė, jog jaunimo garantijų įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sieks 21 mlrd. EUR; todėl ragina persvarstant daugiametę finansinę programą padidinti minėtoms išlaidoms padengti skirtus asignavimus; palankiai vertina tai, kad buvo išplėsta jaunimo garantijų reikalavimus atitinkanti grupė ir buvo įtraukti jaunuoliai iki 30 m. amžiaus;

| 73. | palankiai vertina Komisijos ketinimą išnagrinėti, kaip taikomos naujos finansinės priemonės, siekiant padidinti viešųjų socialinių investicijų poveikį; ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti išsamesnių pasiūlymų; |
| --- | --- |

73.

palankiai vertina Komisijos ketinimą išnagrinėti, kaip taikomos naujos finansinės priemonės, siekiant padidinti viešųjų socialinių investicijų poveikį; ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti išsamesnių pasiūlymų;

EPS socialinis aspektas

| 74. | mano, kad biudžetinė drausmė euro zonoje turėtų būti vertinama ne tik pagal fiskalinius ir makroekonominius rodiklius, bet ir pagal užimtumo ir socialinius rodiklius, kuriems turėtų būti skiriamas toks pat dėmesys, taip pat pagal struktūrinių reformų pažangos ataskaitas siekiant užtikrinti tinkamą socialinių investicijų lygį valstybėse narėse ir šiuo būdu ilgainiui užtikrinti Europos Sąjungos socialinio modelio tvarumą; |
| --- | --- |

74.

mano, kad biudžetinė drausmė euro zonoje turėtų būti vertinama ne tik pagal fiskalinius ir makroekonominius rodiklius, bet ir pagal užimtumo ir socialinius rodiklius, kuriems turėtų būti skiriamas toks pat dėmesys, taip pat pagal struktūrinių reformų pažangos ataskaitas siekiant užtikrinti tinkamą socialinių investicijų lygį valstybėse narėse ir šiuo būdu ilgainiui užtikrinti Europos Sąjungos socialinio modelio tvarumą;

| 75. | ragina Komisiją svarstant, kaip būtų galima sustiprinti tikros ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį aspektą, atsižvelgti į valstybių narių viešųjų investicijų poreikius, ypač į susijusius su strategijoje „Europa 2020“ nustatytais socialiniais ir švietimo tikslais; |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją svarstant, kaip būtų galima sustiprinti tikros ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį aspektą, atsižvelgti į valstybių narių viešųjų investicijų poreikius, ypač į susijusius su strategijoje „Europa 2020“ nustatytais socialiniais ir švietimo tikslais;

| 76. | primena, kad Europos socialinių priemonių rinkiniu turėtų būti skatinama:






  — | užtikrinti, kad Europos ekonominis valdymas būtų papildytas patobulintu socialiniu valdymu, paremtu visapusiška pagarba socialinių partnerių savarankiškumui ir trišalio socialinio dialogo svarbos pripažinimu; |
| --- | --- | --- |

76.

primena, kad Europos socialinių priemonių rinkiniu turėtų būti skatinama:

—

užtikrinti, kad Europos ekonominis valdymas būtų papildytas patobulintu socialiniu valdymu, paremtu visapusiška pagarba socialinių partnerių savarankiškumui ir trišalio socialinio dialogo svarbos pripažinimu;

| — | apibrėžti priemones, skirtas skubiai pradėti įgyvendinti Europos jaunimo garantijų iniciatyvą; parengti internatūros ir gamybinės praktikos kokybės sistemą, veiksmingas ir prieinamas viešąsias paslaugas; numatyti pragyvenimo lygį atitinkantį darbo užmokestį, nustatant nacionalines minimalias pajamas, kurios padėtų išvengti dirbančiųjų skurdo; užtikrinti socialinę apsaugą ir teisių į pensiją perkeliamumą, galimybę gauti prieinamą ir tinkamą socialinį būstą; užtikrinti minimalią socialinę apsaugą siekiant suteikti visuotinę prieigą prie pagrindinių sveikatos apsaugos paslaugų, neatsižvelgiant į pajamas; įgyvendinti socialinį protokolą siekiant apsaugoti pagrindines socialines ir darbo teises; nustatyti vienodą vyrų ir moterų darbo užmokestį už tokį pat ar vienodos vertės darbą; taikyti atnaujintą sveikatos ir saugos strategiją; |
| --- | --- |

—

apibrėžti priemones, skirtas skubiai pradėti įgyvendinti Europos jaunimo garantijų iniciatyvą; parengti internatūros ir gamybinės praktikos kokybės sistemą, veiksmingas ir prieinamas viešąsias paslaugas; numatyti pragyvenimo lygį atitinkantį darbo užmokestį, nustatant nacionalines minimalias pajamas, kurios padėtų išvengti dirbančiųjų skurdo; užtikrinti socialinę apsaugą ir teisių į pensiją perkeliamumą, galimybę gauti prieinamą ir tinkamą socialinį būstą; užtikrinti minimalią socialinę apsaugą siekiant suteikti visuotinę prieigą prie pagrindinių sveikatos apsaugos paslaugų, neatsižvelgiant į pajamas; įgyvendinti socialinį protokolą siekiant apsaugoti pagrindines socialines ir darbo teises; nustatyti vienodą vyrų ir moterų darbo užmokestį už tokį pat ar vienodos vertės darbą; taikyti atnaujintą sveikatos ir saugos strategiją;

| — | nauja teisėkūros iniciatyva dėl nacionalinių parlamentų teisės pagal Sutarties 352 straipsnį grindžiamos vadinamosios žaliosios kortos pagrindu reikalauti iš Komisijos teisėkūros iniciatyvos; |
| --- | --- |

—

nauja teisėkūros iniciatyva dėl nacionalinių parlamentų teisės pagal Sutarties 352 straipsnį grindžiamos vadinamosios žaliosios kortos pagrindu reikalauti iš Komisijos teisėkūros iniciatyvos;

| — | naujos nacionalinių parlamentų teisės vadinamosios žaliosios kortos pagrindu reikalauti iš Komisijos teisėkūros iniciatyvos naudojantis sutarties pakeitimu; |
| --- | --- |

—

naujos nacionalinių parlamentų teisės vadinamosios žaliosios kortos pagrindu reikalauti iš Komisijos teisėkūros iniciatyvos naudojantis sutarties pakeitimu;

| — | socialinėms investicijoms užtikrinti atitinkamus išteklius, įskaitant Europos socialiniam fondui skiriamus 25 proc. sanglaudos politikos lėšų; |
| --- | --- |

—

socialinėms investicijoms užtikrinti atitinkamus išteklius, įskaitant Europos socialiniam fondui skiriamus 25 proc. sanglaudos politikos lėšų;

| 77. | ragina valstybes nares tais atvejais, kai blokuojanti mažuma nepagrįstai stabdo būtiną pažangą, išplėsti tvirtesnio bendradarbiavimo socialinės ir užimtumo politikos klausimais principą; |
| --- | --- |

77.

ragina valstybes nares tais atvejais, kai blokuojanti mažuma nepagrįstai stabdo būtiną pažangą, išplėsti tvirtesnio bendradarbiavimo socialinės ir užimtumo politikos klausimais principą;

o

o o

| 78. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

78.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL L 59, 2013 3 2, p. 5.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0053.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0260.

(4)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 87.

(5)  OL C 248, 2011 8 25, p. 130.

(6)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0224.

(8)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 6.

(9)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0092.

(11)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 65.

(12)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 11.

(13)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 112.

(14)  Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimas A7-0250/2012.

(15)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0429.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0050.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0419.

(18)  http://europa.eu/rapid/press-release_STAT-13-28_en.htm?locale=en

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/79

---

P7_TA(2013)0267

Regioninė politika kaip platesnės valstybės paramos sistemų dalis

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl regioninės politikos kaip platesnės valstybės paramos sistemų dalies (2013/2104(INI))

(2016/C 065/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir paskesnius straipsnius, kuriuose nustatomas ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos tikslas ir apibrėžiamos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 ir paskesnius straipsnius, kuriuose nustatomas ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos tikslas ir apibrėžiamos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui pasiekti,

| — | atsižvelgdamas į SESV 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, kuriuose numatyta regioninė valstybės pagalba tam tikrų nepalankioje padėtyje esančių Europos Sąjungos regionų ekonominei plėtrai skatinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, kuriuose numatyta regioninė valstybės pagalba tam tikrų nepalankioje padėtyje esančių Europos Sąjungos regionų ekonominei plėtrai skatinti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2012)0496), su pakeitimais, padarytas Komisijos pasiūlymu COM(2013)0146, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2012)0496), su pakeitimais, padarytas Komisijos pasiūlymu COM(2013)0146,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos modernizavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos modernizavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę Nr. 2232/2012 dėl 2014–2020 m. valstybės pagalbos regionams gairių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę Nr. 2232/2012 dėl 2014–2020 m. valstybės pagalbos regionams gairių,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2013 m. kovo 26 d. nuomonę INT/653 dėl vidaus rinkos ir regionams skirtos valstybės pagalbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2013 m. kovo 26 d. nuomonę INT/653 dėl vidaus rinkos ir regionams skirtos valstybės pagalbos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012)0209),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą C(2012)7542) dėl atvejo SA.33243 (Jornal da Madeira), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą C(2012)7542) dėl atvejo SA.33243 (Jornal da Madeira),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Konkurencijos GD tarnybų dokumentą su 2014–2020 m. valstybės pagalbos teikimo regionams gairių projektu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Konkurencijos GD tarnybų dokumentą su 2014–2020 m. valstybės pagalbos teikimo regionams gairių projektu (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų dėl daugiametės finansinės programos 57 dalį (Regioninė pagalba) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų dėl daugiametės finansinės programos 57 dalį (Regioninė pagalba) (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 1998 m. komunikatą valstybėms narėms „Regioninės ir konkurencijos politikos sąsajos. Koncentracijos ir tarpusavio suderinamumo didinimas“ (COM(1998)0673), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 1998 m. komunikatą valstybėms narėms „Regioninės ir konkurencijos politikos sąsajos. Koncentracijos ir tarpusavio suderinamumo didinimas“ (COM(1998)0673),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-443/08 Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt ir T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig – HalleGmbH prieš Komisiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose T-443/08 Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt ir T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig – HalleGmbH prieš Komisiją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7–0204/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7–0204/2013),

| A. | kadangi Komisija vykdo valstybės pagalbos modernizavimo procesą, kurio tikslai – skatinti augimą, skirti daugiau dėmesio svarbesniems atvejams ir supaprastinti, racionalizuoti ir paspartinti susijusių taisyklių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija vykdo valstybės pagalbos modernizavimo procesą, kurio tikslai – skatinti augimą, skirti daugiau dėmesio svarbesniems atvejams ir supaprastinti, racionalizuoti ir paspartinti susijusių taisyklių įgyvendinimą;

| B. | kadangi remiantis naujų pasiūlymų teisiniu pagrindu, kaip nustatyta SESV 109 straipsnyje, numatoma tik konsultavimosi su Parlamentu, o ne įprasta teisėkūros procedūra; kadangi Parlamentas negali daryti įtakos tvirtinant 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gaires; |
| --- | --- |

B.

kadangi remiantis naujų pasiūlymų teisiniu pagrindu, kaip nustatyta SESV 109 straipsnyje, numatoma tik konsultavimosi su Parlamentu, o ne įprasta teisėkūros procedūra; kadangi Parlamentas negali daryti įtakos tvirtinant 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gaires;

| C. | kadangi įprasta teisėkūros procedūra dėl sanglaudos politikos teisės aktų rinkinio dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų 2014-2020 m. dar nėra baigta; |
| --- | --- |

C.

kadangi įprasta teisėkūros procedūra dėl sanglaudos politikos teisės aktų rinkinio dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų 2014-2020 m. dar nėra baigta;

| D. | kadangi pagrindinės valstybės paramos schemų formos yra dotacijos ir subsidijos, mokesčių atskaitos, atleidimai nuo mokesčių, skatinamosios priemonės, lengvatinės paskolos, garantijos, lengvatinės palūkanų normos, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios bei valstybės valdomų įstaigų remiamos investicijos į nuosavą kapitalą ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaičiaus didinimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinės valstybės paramos schemų formos yra dotacijos ir subsidijos, mokesčių atskaitos, atleidimai nuo mokesčių, skatinamosios priemonės, lengvatinės paskolos, garantijos, lengvatinės palūkanų normos, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios bei valstybės valdomų įstaigų remiamos investicijos į nuosavą kapitalą ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaičiaus didinimas;

| E. | kadangi yra tam tikros valstybės pagalbos teikimo taisyklės ir gairės, taikomos regioniniu, atskirų sektorių ar horizontaliu lygmeniu, o kokią pagalbos rūšį taikyti, tam tikra dalimi valstybės narės sprendžia savo nuožiūra; |
| --- | --- |

E.

kadangi yra tam tikros valstybės pagalbos teikimo taisyklės ir gairės, taikomos regioniniu, atskirų sektorių ar horizontaliu lygmeniu, o kokią pagalbos rūšį taikyti, tam tikra dalimi valstybės narės sprendžia savo nuožiūra;

| F. | kadangi Komisija nurodo, jog jos regioninės pagalbos gairių tikslas –skatinti konkurencingą ir darnią bendrąją rinką užtikrinant, kad iškraipomasis pagalbos poveikis būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija nurodo, jog jos regioninės pagalbos gairių tikslas –skatinti konkurencingą ir darnią bendrąją rinką užtikrinant, kad iškraipomasis pagalbos poveikis būtų kuo mažesnis;

| G. | kadangi valstybės pagalba turėtų būti suderinta su ES politikos sričių, ypač sanglaudos politikos, tikslais; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybės pagalba turėtų būti suderinta su ES politikos sričių, ypač sanglaudos politikos, tikslais;

| H. | kadangi valstybės pagalbos taisyklių taikymas ir aiškinimas taip pat labai priklauso nuo Europos Teisingumo Teismo praktikos; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybės pagalbos taisyklių taikymas ir aiškinimas taip pat labai priklauso nuo Europos Teisingumo Teismo praktikos;

| I. | kadangi priemonės, užtikrinančios veiksmingą ES valstybės pagalbos įgyvendinimą ir taikymą, yra viena iš bendrųjų ex-ante sąlygų, įtrauktų į reglamentų dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos projektų rinkinį; |
| --- | --- |

I.

kadangi priemonės, užtikrinančios veiksmingą ES valstybės pagalbos įgyvendinimą ir taikymą, yra viena iš bendrųjų ex-ante sąlygų, įtrauktų į reglamentų dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos projektų rinkinį;

| J. | kadangi valstybės pagalbos ir valstybės pagalbos kontrolės ex-post poveikis valstybėms narėms, regionams ir vietos valdžios institucijoms, taip pat įmonėms, rinkoms ir visai ekonomikai nėra pakankamai įvertintas, kaip teigiama Audito Rūmų ataskaitoje „Komisijos veiksmingumas vertinant valstybės pagalbą“ (5); |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės pagalbos ir valstybės pagalbos kontrolės ex-post poveikis valstybėms narėms, regionams ir vietos valdžios institucijoms, taip pat įmonėms, rinkoms ir visai ekonomikai nėra pakankamai įvertintas, kaip teigiama Audito Rūmų ataskaitoje „Komisijos veiksmingumas vertinant valstybės pagalbą“ (5);

| K. | kadangi paramos gavėjams, kai jie susiduria su valstybės pagalba ar sanglaudos politikos taisyklėmis, didžiausią susirūpinimą kelia administracinės išlaidos; |
| --- | --- |

K.

kadangi paramos gavėjams, kai jie susiduria su valstybės pagalba ar sanglaudos politikos taisyklėmis, didžiausią susirūpinimą kelia administracinės išlaidos;

Valstybės pagalbos taisyklių koordinavimas ir sanglaudos politika

| 1. | pritaria Komisijos 2014–2020 m. regioninės pagalbos gairių projektui, sudarančiam neatskiriamą valstybės pagalbos modernizavimo programos dalį; dar kartą primena, kad pritaria metodui, pagal kurį atitikties taisyklės, skirtos valstybės pagalbai įvertinti, yra įtvirtintos pagal bendruosius principus ir suderintos su Bendruoju bendrosios išimties reglamentu (6) ir įvairiomis gairėmis; pritaria tam, kad būtų priimtos supaprastintos, nuspėjamos ir veiksmingesnės valstybės pagalbos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo taisyklės, pagrįstos patikima ekonomine analize; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos 2014–2020 m. regioninės pagalbos gairių projektui, sudarančiam neatskiriamą valstybės pagalbos modernizavimo programos dalį; dar kartą primena, kad pritaria metodui, pagal kurį atitikties taisyklės, skirtos valstybės pagalbai įvertinti, yra įtvirtintos pagal bendruosius principus ir suderintos su Bendruoju bendrosios išimties reglamentu (6) ir įvairiomis gairėmis; pritaria tam, kad būtų priimtos supaprastintos, nuspėjamos ir veiksmingesnės valstybės pagalbos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo taisyklės, pagrįstos patikima ekonomine analize;

| 2. | laikosi nuomonės, kad norint skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, regionų ir vietos plėtrą, pažangų, tvarų ir įtraukų augimą ir darbo vietų kūrimą itin svarbu įgyvendinti ir sanglaudos politiką, ir valstybės paramos schemų, skirtų vietos ir regioninėms investicijoms ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystėms sustiprinti, taisykles; tačiau susirūpinęs dėl to, ar valstybės pagalbos taisyklės yra suderintos su Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimu; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės pagalbos modernizavimo programa būtų suderinta su 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentais, taigi nebūtų didelių skirtumų nagrinėjant klausimus, susijusius su tokiais regionais, kurie įtraukti į sanglaudos politikos sistemą; |
| --- | --- |

2.

laikosi nuomonės, kad norint skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, regionų ir vietos plėtrą, pažangų, tvarų ir įtraukų augimą ir darbo vietų kūrimą itin svarbu įgyvendinti ir sanglaudos politiką, ir valstybės paramos schemų, skirtų vietos ir regioninėms investicijoms ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystėms sustiprinti, taisykles; tačiau susirūpinęs dėl to, ar valstybės pagalbos taisyklės yra suderintos su Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimu; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės pagalbos modernizavimo programa būtų suderinta su 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentais, taigi nebūtų didelių skirtumų nagrinėjant klausimus, susijusius su tokiais regionais, kurie įtraukti į sanglaudos politikos sistemą;

| 3. | apgailestauja, kad SESV 109 straipsnyje, kuris yra reglamento ir, netiesiogiai, Bendrojo bendrosios išimties reglamento pagrindas, numatomas tik konsultavimasis su Parlamentu, o ne bendro sprendimo procedūra; mano, kad negalima taikstytis su šia demokratijos stoka; siūlo kiek įmanoma greičiau pašalinti šį trūkumą pasitelkiant tarpinstitucinius susitarimus konkurencijos politikos srityje ir problemą ištaisyti kitą kartą keičiant Sutartį; pažymi, kad Komisijos stipresnės ekonominės ir pinigų sąjungos projekte numatyti pasiūlymai dėl Sutarties keitimo iki 2014 m.; mano, kad toks pasiūlymas turėtų apimti, inter alia, konkretų pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas SESV 109 straipsnis, siekiant nustatyti, kad tame straipsnyje minimi reglamentai turi būti priimami pagal įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad SESV 109 straipsnyje, kuris yra reglamento ir, netiesiogiai, Bendrojo bendrosios išimties reglamento pagrindas, numatomas tik konsultavimasis su Parlamentu, o ne bendro sprendimo procedūra; mano, kad negalima taikstytis su šia demokratijos stoka; siūlo kiek įmanoma greičiau pašalinti šį trūkumą pasitelkiant tarpinstitucinius susitarimus konkurencijos politikos srityje ir problemą ištaisyti kitą kartą keičiant Sutartį; pažymi, kad Komisijos stipresnės ekonominės ir pinigų sąjungos projekte numatyti pasiūlymai dėl Sutarties keitimo iki 2014 m.; mano, kad toks pasiūlymas turėtų apimti, inter alia, konkretų pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas SESV 109 straipsnis, siekiant nustatyti, kad tame straipsnyje minimi reglamentai turi būti priimami pagal įprastą teisėkūros procedūrą;

| 4. | ragina Komisiją toliau skelbti privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų gaires konkurencijos politikos srityje, ypač susijusias su valstybės pagalba, ir tinkamai atsižvelgti į dabartinę Teisingumo teismo praktiką siekiant suinteresuotiesiems subjektams užtikrinti tam tikrą teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją toliau skelbti privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų gaires konkurencijos politikos srityje, ypač susijusias su valstybės pagalba, ir tinkamai atsižvelgti į dabartinę Teisingumo teismo praktiką siekiant suinteresuotiesiems subjektams užtikrinti tam tikrą teisinį tikrumą;

| 5. | pabrėžia tai, kad pagrindinis valstybės pagalbos kontrolės vaidmuo yra konkurencingoje ir vientisoje vidaus rinkoje užtikrinti vienodas sąlygas; visiškai pritaria bendram valstybės pagalbos modernizavimo programos tikslui pritaikyti valstybės pagalbos taisykles atsižvelgiant į poreikį skatinti ekonomikos augimą ES; pažymi, kad itin svarbu skatinti ekonomikos augimą nepalankiausias sąlygas turinčiuose ES regionuose stengiantis užtikrinti, jog iškreipiantis pagalbos poveikis vidaus rinkai būtų kuo mažesnis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia tai, kad pagrindinis valstybės pagalbos kontrolės vaidmuo yra konkurencingoje ir vientisoje vidaus rinkoje užtikrinti vienodas sąlygas; visiškai pritaria bendram valstybės pagalbos modernizavimo programos tikslui pritaikyti valstybės pagalbos taisykles atsižvelgiant į poreikį skatinti ekonomikos augimą ES; pažymi, kad itin svarbu skatinti ekonomikos augimą nepalankiausias sąlygas turinčiuose ES regionuose stengiantis užtikrinti, jog iškreipiantis pagalbos poveikis vidaus rinkai būtų kuo mažesnis;

| 6. | pabrėžia, kad valstybės pagalbos taisyklės ir sanglaudos politikos tikslai turėtų pagerinti regionų ir vietovių, kurių padėtis nepalankiausia, padėtį ir kad valstybės pagalbos modernizavimo procese turi būti atsižvelgiama į sanglaudos tikslus visoje ES, t. y. prisidedama prie tvarios regionų plėtros ir gerovės; mano, kad konkurencijos taisyklių modernizavimas turi būti pagrįstas visišku šių taisyklių poveikio subnacionaliniu lygmeniu supratimu; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad valstybės pagalbos taisyklės ir sanglaudos politikos tikslai turėtų pagerinti regionų ir vietovių, kurių padėtis nepalankiausia, padėtį ir kad valstybės pagalbos modernizavimo procese turi būti atsižvelgiama į sanglaudos tikslus visoje ES, t. y. prisidedama prie tvarios regionų plėtros ir gerovės; mano, kad konkurencijos taisyklių modernizavimas turi būti pagrįstas visišku šių taisyklių poveikio subnacionaliniu lygmeniu supratimu;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo skatinimas naudojant valstybės pagalbą visiškai derėtų su patikimomis ilgalaikio fiskalinio konsolidavimo strategijomis; siūlo, kad Komisija, rengdama konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, labiau atsižvelgtų į valstybės pagalbos politikos ir biudžeto priežiūros sąsajas, ir ragina valstybes nares atsižvelgti į šias sąsajas rengiant stabilumo ir konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas; pabrėžia, kad būtina supaprastinti taisykles ir teikti mažesnę, tačiau labiau tikslingą valstybės pagalbą, turint omenyje tai, kad valstybės pagalba yra išimtis, o ne įprastas dalykas; pabrėžia, kad reikia išvengti valstybių narių varžybų dėl subsidijų, ypač kai visoje ES taikomi griežti biudžeto apribojimai; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo skatinimas naudojant valstybės pagalbą visiškai derėtų su patikimomis ilgalaikio fiskalinio konsolidavimo strategijomis; siūlo, kad Komisija, rengdama konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, labiau atsižvelgtų į valstybės pagalbos politikos ir biudžeto priežiūros sąsajas, ir ragina valstybes nares atsižvelgti į šias sąsajas rengiant stabilumo ir konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas; pabrėžia, kad būtina supaprastinti taisykles ir teikti mažesnę, tačiau labiau tikslingą valstybės pagalbą, turint omenyje tai, kad valstybės pagalba yra išimtis, o ne įprastas dalykas; pabrėžia, kad reikia išvengti valstybių narių varžybų dėl subsidijų, ypač kai visoje ES taikomi griežti biudžeto apribojimai;

| 8. | mano, kad regioninė pagalba gali būti veiksminga tik tuomet, kai naudojama tausiai ir proporcingai ir yra sutelkta į nepalankiausioje padėtyje esančius ES regionus, kur jos labiausiai reikia; atkreipia dėmesį į struktūrinį pagalbos regioninei plėtrai indėlį, ypač atsižvelgiant į didelę dabartinę ekonominę krizę; ragina Komisiją pripažinti, kad realiojoje ekonomikoje ir finansų sektoriuje vis dar taikomas krizės kriterijus, susijęs su dideliais kurios nors valstybės sutrikimais, ir patikslinti bei standartizuoti kriterijus, kuriais remiantis atliekamas šis vertinimas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad regioninė pagalba gali būti veiksminga tik tuomet, kai naudojama tausiai ir proporcingai ir yra sutelkta į nepalankiausioje padėtyje esančius ES regionus, kur jos labiausiai reikia; atkreipia dėmesį į struktūrinį pagalbos regioninei plėtrai indėlį, ypač atsižvelgiant į didelę dabartinę ekonominę krizę; ragina Komisiją pripažinti, kad realiojoje ekonomikoje ir finansų sektoriuje vis dar taikomas krizės kriterijus, susijęs su dideliais kurios nors valstybės sutrikimais, ir patikslinti bei standartizuoti kriterijus, kuriais remiantis atliekamas šis vertinimas;

| 9. | pažymi, kad esama tam tikro sanglaudos politikos struktūrinių fondų ir bendrovėms skiriamos valstybės pagalbos sutapimo; pabrėžia, kad didelė išlaidų dalis pagal 2014–2020 m. ES sanglaudos politiką patenka į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį ir kad šiuo atžvilgiu svarbios ne tik regioninės pagalbos gairės, bet ir kitos horizontaliosios arba konkretiems sektoriams parengtos gairės; pažymi, kad visos šios valstybės pagalbos priemonės turi derėti tarpusavyje ir atitikti sanglaudos politikos tikslus ir kad visomis šiomis taisyklėmis galiausiai turėtų būti užtikrinamas veiksmingas viešųjų lėšų panaudojimas ir skatinamas augimas; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad esama tam tikro sanglaudos politikos struktūrinių fondų ir bendrovėms skiriamos valstybės pagalbos sutapimo; pabrėžia, kad didelė išlaidų dalis pagal 2014–2020 m. ES sanglaudos politiką patenka į Bendrojo bendrosios išimties reglamento taikymo sritį ir kad šiuo atžvilgiu svarbios ne tik regioninės pagalbos gairės, bet ir kitos horizontaliosios arba konkretiems sektoriams parengtos gairės; pažymi, kad visos šios valstybės pagalbos priemonės turi derėti tarpusavyje ir atitikti sanglaudos politikos tikslus ir kad visomis šiomis taisyklėmis galiausiai turėtų būti užtikrinamas veiksmingas viešųjų lėšų panaudojimas ir skatinamas augimas;

| 10. | atkreipia dėmesį į Bendrojo bendrosios išimties reglamento svarbą vykstant visam valstybės pagalbos modernizavimo procesui, nes tam tikrų rūšių pagalbai taikant bendrąją reikalavimo pranešti išimtį galima labai sumažinti valstybių narių administracinę naštą, o Komisija gali sutelkti savo išteklius į labiausiai iškraipančius atvejus ir geriau nustatyti savo vykdymo užtikrinimo veiklos prioritetus; todėl mano, kad prieš rengdama kokias nors konkrečias gaires Komisija turėjo paskelbti naujo Bendrojo bendrosios išimties reglamento projektą ir jo bendrųjų principų rinkinį; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į Bendrojo bendrosios išimties reglamento svarbą vykstant visam valstybės pagalbos modernizavimo procesui, nes tam tikrų rūšių pagalbai taikant bendrąją reikalavimo pranešti išimtį galima labai sumažinti valstybių narių administracinę naštą, o Komisija gali sutelkti savo išteklius į labiausiai iškraipančius atvejus ir geriau nustatyti savo vykdymo užtikrinimo veiklos prioritetus; todėl mano, kad prieš rengdama kokias nors konkrečias gaires Komisija turėjo paskelbti naujo Bendrojo bendrosios išimties reglamento projektą ir jo bendrųjų principų rinkinį;

| 11. | palankiai vertina Komisijos tikslą modernizuojant valstybės pagalbą nustatyti aiškesnius, paprastesnius ir lengvesnius principus; laikosi nuomonės, kad šie principai turėtų būti ir gerai suderinti su ES politikos sritimis, ir pakankamai aiškūs, nuspėjami bei lankstūs, kad patenkintų kai kurių valstybių narių ir jų regionų, išgyvenančių krizę ir rimtus ekonominius sunkumus, poreikius; pakartoja, kad pripažįsta valstybės pagalbos ir viešųjų investicijų vaidmenį sprendžiant su ekonomine krize susijusias problemas ir siekiant augimo ir užimtumo tikslų; atsižvelgdamas į tai mano, kad Komisija turėtų užtikrinti, jog būsimose regioninės pagalbos gairėse numatytos nuostatos dėl pagalbos intensyvumo nebūtų taikomos viešosioms subsidijoms iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų; reiškia susirūpinimą, kad konsultavimosi procedūrai paskelbtas pasiūlymas nepakankamai pagrįstas įrodymais ir gali neatitikti supaprastinimo tikslo; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Komisijos tikslą modernizuojant valstybės pagalbą nustatyti aiškesnius, paprastesnius ir lengvesnius principus; laikosi nuomonės, kad šie principai turėtų būti ir gerai suderinti su ES politikos sritimis, ir pakankamai aiškūs, nuspėjami bei lankstūs, kad patenkintų kai kurių valstybių narių ir jų regionų, išgyvenančių krizę ir rimtus ekonominius sunkumus, poreikius; pakartoja, kad pripažįsta valstybės pagalbos ir viešųjų investicijų vaidmenį sprendžiant su ekonomine krize susijusias problemas ir siekiant augimo ir užimtumo tikslų; atsižvelgdamas į tai mano, kad Komisija turėtų užtikrinti, jog būsimose regioninės pagalbos gairėse numatytos nuostatos dėl pagalbos intensyvumo nebūtų taikomos viešosioms subsidijoms iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų; reiškia susirūpinimą, kad konsultavimosi procedūrai paskelbtas pasiūlymas nepakankamai pagrįstas įrodymais ir gali neatitikti supaprastinimo tikslo;

2014–2020 m. valstybės pagalbos regionams teritorinė aprėptis

| 12. | pažymi, kad, priešingai nei kitos rūšies valstybės pagalba, kuri gali būti teikiama visoje Europos Sąjungoje, geografinė regioninės pagalbos taikymo sritis ir gyventojų, kuriems ji teikiama, skaičius iš esmės turėtų būti riboti; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad, priešingai nei kitos rūšies valstybės pagalba, kuri gali būti teikiama visoje Europos Sąjungoje, geografinė regioninės pagalbos taikymo sritis ir gyventojų, kuriems ji teikiama, skaičius iš esmės turėtų būti riboti;

| 13. | tačiau laikosi nuomonės, kad naujose 2014–2020 m. regioninėse valstybės pagalbos gairėse nustatytas suskirstymas zonomis turėtų išlikti arba viršyti dabartinį 45 proc. lygį ir kad pagalbos teikimo intensyvumas turėtų išlikti toks pats, atsižvelgiant į valstybių narių politinę, ekonominę, socialinę padėtį ir į gamtinius, geografinius ir demografinius sunkumus, su kuriais susiduria kai kurie regionai; nurodo, kad pasaulinėmis aplinkybėmis ES ir EEE ekonomika galėtų atsidurti nepalankesnėje padėtyje palyginti su trečiosiomis šalimis, kuriose įdarbinimo tvarka ne tokia griežta arba išlaidų struktūra mažesnė, todėl pastarosios šalys patrauklesnės; atkreipia dėmesį į tai, kad ES regionuose, kurių padėtis nepalanki, dėl būtinų privataus sektoriaus balanso koregavimų, valstybės finansų mažinimo siekiant taupyti ir ekonominio neapibrėžtumo nukenčia investicijos ir galimybės gauti finansavimą, taigi didėja regionų skirtumai; |
| --- | --- |

13.

tačiau laikosi nuomonės, kad naujose 2014–2020 m. regioninėse valstybės pagalbos gairėse nustatytas suskirstymas zonomis turėtų išlikti arba viršyti dabartinį 45 proc. lygį ir kad pagalbos teikimo intensyvumas turėtų išlikti toks pats, atsižvelgiant į valstybių narių politinę, ekonominę, socialinę padėtį ir į gamtinius, geografinius ir demografinius sunkumus, su kuriais susiduria kai kurie regionai; nurodo, kad pasaulinėmis aplinkybėmis ES ir EEE ekonomika galėtų atsidurti nepalankesnėje padėtyje palyginti su trečiosiomis šalimis, kuriose įdarbinimo tvarka ne tokia griežta arba išlaidų struktūra mažesnė, todėl pastarosios šalys patrauklesnės; atkreipia dėmesį į tai, kad ES regionuose, kurių padėtis nepalanki, dėl būtinų privataus sektoriaus balanso koregavimų, valstybės finansų mažinimo siekiant taupyti ir ekonominio neapibrėžtumo nukenčia investicijos ir galimybės gauti finansavimą, taigi didėja regionų skirtumai;

| 14. | mano, kad naujos gairės neturėtų turėti ribojančio poveikio investicijoms į regionų augimą ir pačiam augimui šiems regionams pereinant iš mažiau išsivysčiusių regionų į labiau išsivysčiusių regionų kategoriją; žino, kad tam tikri regionai, kurie atitinka kriterijus valstybės pagalbai gauti, pagal dabartinę sistemą neatitiks regioninėse valstybės pagalbos gairėse nustatytų suskirstymo zonomis kriterijų būsimu laikotarpiu ir jiems gali būti nebetaikoma suskirstymo zonomis schema; mano, kad šiems regionams turėtų būti nustatytas specialus saugumo režimas, panašus į režimą, taikomą pereinamojo laikotarpio regionams pagal sanglaudos politiką, taip labiau suderinant 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentus ir konkurencijos taisykles ir sudarant valstybėms narėms galimybę susidoroti su savo nauja padėtimi; atsižvelgdamas į tai siūlo regionus, kurie 2007–2013 m. laikotarpiu buvo nurodyti a punkte, 2014–2020 m. automatiškai laikotarpiu perkelti į c punktą; prašo Komisijos užtikrinti galimybę visu 2014–2020 m. laikotarpiu atitinkamai padidinti maksimalų pagalbos intensyvumą buvusiems a punkto regionams, įskaitant vadinamuosius statistinį poveikį patyrusius regionus, ir c punkto regionams; |
| --- | --- |

14.

mano, kad naujos gairės neturėtų turėti ribojančio poveikio investicijoms į regionų augimą ir pačiam augimui šiems regionams pereinant iš mažiau išsivysčiusių regionų į labiau išsivysčiusių regionų kategoriją; žino, kad tam tikri regionai, kurie atitinka kriterijus valstybės pagalbai gauti, pagal dabartinę sistemą neatitiks regioninėse valstybės pagalbos gairėse nustatytų suskirstymo zonomis kriterijų būsimu laikotarpiu ir jiems gali būti nebetaikoma suskirstymo zonomis schema; mano, kad šiems regionams turėtų būti nustatytas specialus saugumo režimas, panašus į režimą, taikomą pereinamojo laikotarpio regionams pagal sanglaudos politiką, taip labiau suderinant 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentus ir konkurencijos taisykles ir sudarant valstybėms narėms galimybę susidoroti su savo nauja padėtimi; atsižvelgdamas į tai siūlo regionus, kurie 2007–2013 m. laikotarpiu buvo nurodyti a punkte, 2014–2020 m. automatiškai laikotarpiu perkelti į c punktą; prašo Komisijos užtikrinti galimybę visu 2014–2020 m. laikotarpiu atitinkamai padidinti maksimalų pagalbos intensyvumą buvusiems a punkto regionams, įskaitant vadinamuosius statistinį poveikį patyrusius regionus, ir c punkto regionams;

| 15. | pabrėžia valstybės pagalbos vaidmenį šalyse, kurių ekonomiką itin stipriai paveikė krizė ir kurioms viešasis finansavimas pagal sanglaudos politiką galėtų būti vienintelis investicijų šaltinis; atsižvelgdamas į tai siūlo apsvarstyti specialias regionines leidžiančias nukrypti nuostatas intervenciją taikyti už regioninės pagalbos žemėlapio ribų, siekiant sudaryti sąlygas valstybėms narėms kovoti su neigiamu krizės poveikiu; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turi remtis 2008–2011 m. ekonomine plėtra ir 2009–2011 m. nedarbo rodikliais, priimdama sprendimus dėl leidimo teikti valstybės pagalbą, neatsižvelgiant į tai, kad dar neįmanoma tiksliai nustatyti tais metais dėl krizės ir gamtinių nelaimių patirto žlugimo teritorinio poveikio; ragina Komisiją imtis veiksmų remiantis naujausiais specialiais duomenimis; ragina Komisiją, siekiant išvengti nereglamentuoto laikotarpio, pratęsti dabartinių regioninių valstybės pagalbos gairių ir regioninio žemėlapio galiojimą, nes naujo žemėlapio laiku patvirtinti nepavyks; palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti laikotarpio vidurio c punkto regioninių žemėlapių peržiūrą 2017 m.; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia valstybės pagalbos vaidmenį šalyse, kurių ekonomiką itin stipriai paveikė krizė ir kurioms viešasis finansavimas pagal sanglaudos politiką galėtų būti vienintelis investicijų šaltinis; atsižvelgdamas į tai siūlo apsvarstyti specialias regionines leidžiančias nukrypti nuostatas intervenciją taikyti už regioninės pagalbos žemėlapio ribų, siekiant sudaryti sąlygas valstybėms narėms kovoti su neigiamu krizės poveikiu; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turi remtis 2008–2011 m. ekonomine plėtra ir 2009–2011 m. nedarbo rodikliais, priimdama sprendimus dėl leidimo teikti valstybės pagalbą, neatsižvelgiant į tai, kad dar neįmanoma tiksliai nustatyti tais metais dėl krizės ir gamtinių nelaimių patirto žlugimo teritorinio poveikio; ragina Komisiją imtis veiksmų remiantis naujausiais specialiais duomenimis; ragina Komisiją, siekiant išvengti nereglamentuoto laikotarpio, pratęsti dabartinių regioninių valstybės pagalbos gairių ir regioninio žemėlapio galiojimą, nes naujo žemėlapio laiku patvirtinti nepavyks; palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti laikotarpio vidurio c punkto regioninių žemėlapių peržiūrą 2017 m.;

| 16. | ragina Komisiją nagrinėti savo sprendimų dėl regioninės pagalbos ekonominį poveikį atsižvelgiant į geografiniu požiūriu platesnę erdvę, nes pasienio regionai gali varžytis su EEE teritorija dėl ūkinės veiklos vietos; rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į šį klausimą vykdant Europos kaimynystės politiką ir derantis su šalimis kandidatėmis; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją nagrinėti savo sprendimų dėl regioninės pagalbos ekonominį poveikį atsižvelgiant į geografiniu požiūriu platesnę erdvę, nes pasienio regionai gali varžytis su EEE teritorija dėl ūkinės veiklos vietos; rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į šį klausimą vykdant Europos kaimynystės politiką ir derantis su šalimis kandidatėmis;

| 17. | primena Europos Vadovų Tarybos poziciją, kai ji nurodė Komisijai užtikrinti, jog būtų prisitaikyta prie ypatingos regionų, besiribojančių su konvergencijos regionais, padėties; todėl pabrėžia, kad svarbu laikytis harmoningo požiūrio skirstant išmokas vadinamosioms a ir c punkto vietovėms, siekiant sumažinti besiribojančių regionų iš skirtingų valstybių narių pagalbos intensyvumo skirtumus; prašo Komisijos užtikrinti, kad regionams, negalintiems gauti valstybės pagalbos ir besiribojantiems su a punkto vietovėmis, būtų skiriamos konkrečios išmokos, atitinkančios išmokas, skiriamas regionams, nurodytiems c punkte; mano, kad, taikant nukrypti leidžiančias nuostatas dėl bendros viršutinės aprėpties ribos, reikėtų skirti šių lėšų valstybėms narėms papildomai prie lėšų, skiriamų iš anksto nustatytoms ir nenustatytoms c punkto vietovėms; primygtinai reikalauja, kad pagalbos intensyvumo skirtumas tarp visoms kategorijoms priskirtų regionų ir visų dydžių įmonių būtų ribojamas ir siektų ne daugiau kaip 15 proc.; |
| --- | --- |

17.

primena Europos Vadovų Tarybos poziciją, kai ji nurodė Komisijai užtikrinti, jog būtų prisitaikyta prie ypatingos regionų, besiribojančių su konvergencijos regionais, padėties; todėl pabrėžia, kad svarbu laikytis harmoningo požiūrio skirstant išmokas vadinamosioms a ir c punkto vietovėms, siekiant sumažinti besiribojančių regionų iš skirtingų valstybių narių pagalbos intensyvumo skirtumus; prašo Komisijos užtikrinti, kad regionams, negalintiems gauti valstybės pagalbos ir besiribojantiems su a punkto vietovėmis, būtų skiriamos konkrečios išmokos, atitinkančios išmokas, skiriamas regionams, nurodytiems c punkte; mano, kad, taikant nukrypti leidžiančias nuostatas dėl bendros viršutinės aprėpties ribos, reikėtų skirti šių lėšų valstybėms narėms papildomai prie lėšų, skiriamų iš anksto nustatytoms ir nenustatytoms c punkto vietovėms; primygtinai reikalauja, kad pagalbos intensyvumo skirtumas tarp visoms kategorijoms priskirtų regionų ir visų dydžių įmonių būtų ribojamas ir siektų ne daugiau kaip 15 proc.;

| 18. | atkreipia Komisijos dėmesį į atokiausių ir retai apgyvendintų regionų ir salų padėtį; valstybės pagalbą siūlo laikyti tinkama kompensaciją dėl jų izoliuotumo, atokumo, mažumo, sunkių topografinių ir klimato sąlygų, taip pat dėl apribojimų, susijusių su rinkos dydžiu; prašo šiose teritorijose sanglaudos politikos teisės aktų rinkinį suderinti su galiojančiais valstybės pagalbos ir konkurencijos politikos reikalavimais; ragina Komisiją naujose regioninėse valstybės pagalbos gairėse dar kartą aiškiai nustatyti šiems regionams skirtos veiklos pagalbos nemažinimo ir laiko neribojimo principus; prašo Komisijos atsižvelgiant į papildomas transporto sąnaudas paaiškinti atokiausiems regionams suteiktos valstybės pagalbos apibrėžtį; |
| --- | --- |

18.

atkreipia Komisijos dėmesį į atokiausių ir retai apgyvendintų regionų ir salų padėtį; valstybės pagalbą siūlo laikyti tinkama kompensaciją dėl jų izoliuotumo, atokumo, mažumo, sunkių topografinių ir klimato sąlygų, taip pat dėl apribojimų, susijusių su rinkos dydžiu; prašo šiose teritorijose sanglaudos politikos teisės aktų rinkinį suderinti su galiojančiais valstybės pagalbos ir konkurencijos politikos reikalavimais; ragina Komisiją naujose regioninėse valstybės pagalbos gairėse dar kartą aiškiai nustatyti šiems regionams skirtos veiklos pagalbos nemažinimo ir laiko neribojimo principus; prašo Komisijos atsižvelgiant į papildomas transporto sąnaudas paaiškinti atokiausiems regionams suteiktos valstybės pagalbos apibrėžtį;

| 19. | ragina Komisiją į iš anksto nustatytų c punkto vietovių, kurioms taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, sąrašą įtraukti visus NUTS 2 lygio regionus, kuriuos sudaro tik sala arba keletas salų; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją į iš anksto nustatytų c punkto vietovių, kurioms taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, sąrašą įtraukti visus NUTS 2 lygio regionus, kuriuos sudaro tik sala arba keletas salų;

| 20. | siūlo leisti valstybėms narėms naudoti įvairesnius parametrus vertinant regionų sunkumus, taip priimant sprendimus dėl teritorijų, kurioms galima teikti valstybės pagalbą, būtų taikomas ne tik mažo gyventojų tankumo kriterijus, bet ir kiti kriterijai, pavyzdžiui, geografiniai trūkumai, demografiniai nepritekliai arba dažnos gaivalinės nelaimės; laikosi nuomonės, kad valstybės pagalba – tai teisėta kompensacija atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su izoliuotumu, atokumu ir teritorijos mažumu, ir kad ši sąlyga turėtų būti laikoma nepriklausomu kriterijumi nustatant teritorinę 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos aprėptį, siekiant užtikrinti, kad salų teritorijos galėtų įveikti savo struktūrinius sunkumus ir kad būtų sudarytos prielaidos ekonominiam, socialiniam ir teritoriniam augimui; |
| --- | --- |

20.

siūlo leisti valstybėms narėms naudoti įvairesnius parametrus vertinant regionų sunkumus, taip priimant sprendimus dėl teritorijų, kurioms galima teikti valstybės pagalbą, būtų taikomas ne tik mažo gyventojų tankumo kriterijus, bet ir kiti kriterijai, pavyzdžiui, geografiniai trūkumai, demografiniai nepritekliai arba dažnos gaivalinės nelaimės; laikosi nuomonės, kad valstybės pagalba – tai teisėta kompensacija atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su izoliuotumu, atokumu ir teritorijos mažumu, ir kad ši sąlyga turėtų būti laikoma nepriklausomu kriterijumi nustatant teritorinę 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos aprėptį, siekiant užtikrinti, kad salų teritorijos galėtų įveikti savo struktūrinius sunkumus ir kad būtų sudarytos prielaidos ekonominiam, socialiniam ir teritoriniam augimui;

Valstybės pagalbos taisyklių administraciniai apribojimai vykdant sanglaudos politiką

| 21. | mano, kad įgyvendinant sanglaudos politikos programas būtų galima geriau taikyti valstybės pagalbos taisykles, jei didžiausias dėmesys būtų skiriamas didelio masto ir tikslingesnei pagalbai, būtų supaprastintos taisyklės, įskaitant pranešimo taisykles, ir išplėstos įgaliojimus suteikiančiame reglamente (7) numatytos horizontalios valstybės pagalbos rūšys ir Bendrajame bendrosios išimties reglamente numatyta bendrosios išimties taisyklių taikymo apimtis; rekomenduoja padidinti de minimis taisyklės aukščiausią ribą; atkreipia dėmesį į tai, kad padidinus de minimis taisyklės aukščiausią ribą atokiausių regionų ir salų žemės ūkio, žuvininkystės ir transporto sektoriams, jiems būtų lengviau konkuruoti vienodomis sąlygomis su žemyno teritorijomis; |
| --- | --- |

21.

mano, kad įgyvendinant sanglaudos politikos programas būtų galima geriau taikyti valstybės pagalbos taisykles, jei didžiausias dėmesys būtų skiriamas didelio masto ir tikslingesnei pagalbai, būtų supaprastintos taisyklės, įskaitant pranešimo taisykles, ir išplėstos įgaliojimus suteikiančiame reglamente (7) numatytos horizontalios valstybės pagalbos rūšys ir Bendrajame bendrosios išimties reglamente numatyta bendrosios išimties taisyklių taikymo apimtis; rekomenduoja padidinti de minimis taisyklės aukščiausią ribą; atkreipia dėmesį į tai, kad padidinus de minimis taisyklės aukščiausią ribą atokiausių regionų ir salų žemės ūkio, žuvininkystės ir transporto sektoriams, jiems būtų lengviau konkuruoti vienodomis sąlygomis su žemyno teritorijomis;

| 22. | dar kartą ragina Komisiją skubiai pateikti aiškius nurodymus, kuriais remiantis vertinama, kokia pagalba yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalies apibrėžtį, o kokia pagalba nelaikoma valstybės pagalba, taip pat išsamius kriterijus, kaip šioje srityje atskirti svarbius valstybės pagalbos teikimo atvejus nuo mažiau svarbių, kaip paskelbta valstybės pagalbos modernizavimo veiksmų plane; |
| --- | --- |

22.

dar kartą ragina Komisiją skubiai pateikti aiškius nurodymus, kuriais remiantis vertinama, kokia pagalba yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalies apibrėžtį, o kokia pagalba nelaikoma valstybės pagalba, taip pat išsamius kriterijus, kaip šioje srityje atskirti svarbius valstybės pagalbos teikimo atvejus nuo mažiau svarbių, kaip paskelbta valstybės pagalbos modernizavimo veiksmų plane;

| 23. | laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į minėtą Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig/Halle prieš Komisiją įgyvendinant sanglaudos politikos programas svarbu užtikrinti teisingą valstybės pagalbos taisyklių taikymą infrastruktūros projektams, kurie naudojami ekonominei veiklai, taip siekiant užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms ir (arba) jų viešiesiems subjektams nesusidarytų papildoma administracinė našta; pabrėžia, kad šių projektų įgyvendinimui neturėtų kilti pavojus, jei bus nustatytos griežtos finansinio valdymo taisyklės, įskaitant įsipareigojimų panaikinimo taisykles, susijusias su sanglaudos politika ir skundų nagrinėjimo praktika pagal procedūras, susijusias su valstybės pagalba; |
| --- | --- |

23.

laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į minėtą Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig/Halle prieš Komisiją įgyvendinant sanglaudos politikos programas svarbu užtikrinti teisingą valstybės pagalbos taisyklių taikymą infrastruktūros projektams, kurie naudojami ekonominei veiklai, taip siekiant užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms ir (arba) jų viešiesiems subjektams nesusidarytų papildoma administracinė našta; pabrėžia, kad šių projektų įgyvendinimui neturėtų kilti pavojus, jei bus nustatytos griežtos finansinio valdymo taisyklės, įskaitant įsipareigojimų panaikinimo taisykles, susijusias su sanglaudos politika ir skundų nagrinėjimo praktika pagal procedūras, susijusias su valstybės pagalba;

| 24. | siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi paprastesnio, tačiau nuoseklaus požiūrio, pakartoja savo prašymą pateikti paaiškinimą dėl valstybės pagalbos, kurią valstybės narės suteikė pagal bendrosios išimties reglamentus, įvertinimo, nes tai gali sudaryti ypatingų sunkumų ne tik MVĮ, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijoms ir jų subjektams pagal 2014–2020 m. sanglaudos politikos programavimą; pabrėžia, kad supaprastinimo neturėtų būti siekiama vykdymo sąskaita; |
| --- | --- |

24.

siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi paprastesnio, tačiau nuoseklaus požiūrio, pakartoja savo prašymą pateikti paaiškinimą dėl valstybės pagalbos, kurią valstybės narės suteikė pagal bendrosios išimties reglamentus, įvertinimo, nes tai gali sudaryti ypatingų sunkumų ne tik MVĮ, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijoms ir jų subjektams pagal 2014–2020 m. sanglaudos politikos programavimą; pabrėžia, kad supaprastinimo neturėtų būti siekiama vykdymo sąskaita;

| 25. | pabrėžia, kad remiantis bendrąja ex-ante sąlyga dėl valstybės pagalbos pagal sanglaudos politiką reikalaujama, jog Komisija imtųsi daugiau iniciatyvos valstybės pagalbos teikimo atvejais, visų pirma, jei padidėja pagalbos, apie kurią nereikia pranešti, dydis ir aprėptis; pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad Komisija turėtų didinti informuotumą apie pareigą pranešti, skatinti geriausią patirtį, teikti tikslingą informaciją apie skirtingus pranešimo būdus, savo konkurencijos interneto svetainėje sukurti nuolat atnaujinamą dažnai užduodamų klausimų skiltį ir įsteigti pagalbos liniją, kuri atsakytų į klausimus dėl gairių aiškinimo; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad remiantis bendrąja ex-ante sąlyga dėl valstybės pagalbos pagal sanglaudos politiką reikalaujama, jog Komisija imtųsi daugiau iniciatyvos valstybės pagalbos teikimo atvejais, visų pirma, jei padidėja pagalbos, apie kurią nereikia pranešti, dydis ir aprėptis; pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad Komisija turėtų didinti informuotumą apie pareigą pranešti, skatinti geriausią patirtį, teikti tikslingą informaciją apie skirtingus pranešimo būdus, savo konkurencijos interneto svetainėje sukurti nuolat atnaujinamą dažnai užduodamų klausimų skiltį ir įsteigti pagalbos liniją, kuri atsakytų į klausimus dėl gairių aiškinimo;

| 26. | mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų su Komisija labiau derinti savo veiklą, susijusią su informacijos, kurią jos turi pateikti, ir pranešimų, kuriuos jos turi parengti, kokybe ir pateikimo bei parengimo punktualumu; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą valstybės pagalbos ex-ante sąlygos taikymą pagal sanglaudos politiką ir nacionaliniu lygmeniu labiau laikytis valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

26.

mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų su Komisija labiau derinti savo veiklą, susijusią su informacijos, kurią jos turi pateikti, ir pranešimų, kuriuos jos turi parengti, kokybe ir pateikimo bei parengimo punktualumu; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą valstybės pagalbos ex-ante sąlygos taikymą pagal sanglaudos politiką ir nacionaliniu lygmeniu labiau laikytis valstybės pagalbos taisyklių;

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares savo su valstybės pagalbos taisyklėmis susijusias informacijos kampanijas skirti konkrečiai regionų ir vietos įstaigoms, kurių daugelis tik retkarčiais teikia valstybės pagalbą ir todėl nedaug žino apie jos teikimui taikomas taisykles; ragina Komisiją į tai atsižvelgti vertinant ex-ante sąlygą, taikomą valstybės pagalbai valstybėse narėse; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares savo su valstybės pagalbos taisyklėmis susijusias informacijos kampanijas skirti konkrečiai regionų ir vietos įstaigoms, kurių daugelis tik retkarčiais teikia valstybės pagalbą ir todėl nedaug žino apie jos teikimui taikomas taisykles; ragina Komisiją į tai atsižvelgti vertinant ex-ante sąlygą, taikomą valstybės pagalbai valstybėse narėse;

| 28. | ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės pagalbos modernizavimo taisyklių taikymo administraciniai, teisiniai ir skaidrumo įpareigojimai būtų kuo aiškesni; mano, kad tam tikros 2014–2020 m. regioninių valstybės pagalbos gairių projekte naujai pasiūlytos taisyklės, pvz., priešingos padėties scenarijai, aiškūs įrodymai, kad pagalba daro poveikį investicijų pasirinkimui, arba sąlyga, kad su projektu susijęs darbas neturi prasidėti iki tol, kol valdžios institucijos nepriėmė sprendimo dėl pagalbos skyrimo, kurias Komisija norėtų nustatyti būsimuoju laikotarpiu bendrovėms, kurios kreipiasi dėl paskatų ir valstybėms narėms bei jų subnacionalinės valdžios struktūroms, prieštarauja supaprastinimo ir biurokratijos panaikinimo principui, kuris skatinamas pagal sanglaudos politiką ir kitas ES bei nacionalines politikos sritis; pakartoja, kad tokios taisyklės gali reikšti, jog tam tikri projektai negalės gauti investicinės pagalbos arba nebus galimybės pradėti jų vykdyti; mano, kad reikalavimas nuolat vertinti valstybės pagalbos poreikį atokiausiuose regionuose kenktų jos užtikrintumui ir nuspėjamumui, kurie būtini norint, kad investuotojai ir įmonės įsilietų į šių regionų rinką; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės pagalbos modernizavimo taisyklių taikymo administraciniai, teisiniai ir skaidrumo įpareigojimai būtų kuo aiškesni; mano, kad tam tikros 2014–2020 m. regioninių valstybės pagalbos gairių projekte naujai pasiūlytos taisyklės, pvz., priešingos padėties scenarijai, aiškūs įrodymai, kad pagalba daro poveikį investicijų pasirinkimui, arba sąlyga, kad su projektu susijęs darbas neturi prasidėti iki tol, kol valdžios institucijos nepriėmė sprendimo dėl pagalbos skyrimo, kurias Komisija norėtų nustatyti būsimuoju laikotarpiu bendrovėms, kurios kreipiasi dėl paskatų ir valstybėms narėms bei jų subnacionalinės valdžios struktūroms, prieštarauja supaprastinimo ir biurokratijos panaikinimo principui, kuris skatinamas pagal sanglaudos politiką ir kitas ES bei nacionalines politikos sritis; pakartoja, kad tokios taisyklės gali reikšti, jog tam tikri projektai negalės gauti investicinės pagalbos arba nebus galimybės pradėti jų vykdyti; mano, kad reikalavimas nuolat vertinti valstybės pagalbos poreikį atokiausiuose regionuose kenktų jos užtikrintumui ir nuspėjamumui, kurie būtini norint, kad investuotojai ir įmonės įsilietų į šių regionų rinką;

Regionų patrauklumo didinimas ir valstybės pagalbos taisyklės

| 29. | pabrėžia, kad aiškios ir paprastos regioninės ir atskirų sektorių valstybės pagalbos taisyklės yra svarbios siekiant į ES ir jos regionus pritraukti tiesiogines užsienio investicijas ir užtikrinti šių regionų pasaulinį konkurencingumą, taip padedant siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad aiškios ir paprastos regioninės ir atskirų sektorių valstybės pagalbos taisyklės yra svarbios siekiant į ES ir jos regionus pritraukti tiesiogines užsienio investicijas ir užtikrinti šių regionų pasaulinį konkurencingumą, taip padedant siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 30. | palankiai vertina naująsias pasiūlytas skaidrumo taisykles (gairių projekto 127 ir 128 dalys); ragina valstybes nares laikytis šių taisyklių ir pagrindinėje interneto svetainėje skelbti išsamią ir tikslią informaciją apie suteiktą pagalbą; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina naująsias pasiūlytas skaidrumo taisykles (gairių projekto 127 ir 128 dalys); ragina valstybes nares laikytis šių taisyklių ir pagrindinėje interneto svetainėje skelbti išsamią ir tikslią informaciją apie suteiktą pagalbą;

| 31. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad nepalankiausias sąlygas turinčių regionų MVĮ galėtų paprasčiau ir aiškiau gauti valstybės pagalbą, ir taip pripažinti šių ekonominės veiklos vykdytojų svarbą regioninei plėtrai; taip pat prašo Komisijos svarbesniais atvejais, turinčiais, tikėtina, didesnį iškraipomąjį poveikį, stiprinti teisės aktų vykdymo pastangas; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad nepalankiausias sąlygas turinčių regionų MVĮ galėtų paprasčiau ir aiškiau gauti valstybės pagalbą, ir taip pripažinti šių ekonominės veiklos vykdytojų svarbą regioninei plėtrai; taip pat prašo Komisijos svarbesniais atvejais, turinčiais, tikėtina, didesnį iškraipomąjį poveikį, stiprinti teisės aktų vykdymo pastangas;

| 32. | pripažįsta, kad esama Komisijos nurodytų su investicine pagalba didelėms įmonėms susijusių problemų, turint mintyje tai, kad yra pagrindo manyti, jog skatinamasis poveikis nepakankamas; mano, kad nors valstybės pagalba visų pirma turėtų būti teikiama MVĮ, nepagrįsta didelėms bendrovėms (kurios taip pat apima didesnes nei MVĮ šeimų įmones arba vidutinės kapitalizacijos įmones) netaikyti valstybės pagalbos taisyklių SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytose srityse, atsižvelgiant į jų indėlį užimtumui, tiekimo grandines, kurias jos sukuria MVĮ, jų bendrą dalyvavimą moksliniuose tyrimuose ir taikomojoje veikloje ir vaidmenį, kurį jos atlieka kovodamos su ekonomine krize; mano, kad nuo didelių įmonių buvimo dažnai priklauso MVĮ sėkmė – joms naudinga dalyvauti klasterių, kuriems vadovauja didelės įmonės, ir jų subrangos veikloje; primena, kad pati Komisija pripažino didelių bendrovių investicijų netiesioginį poveikį ir suteikiamą prieigą prie pasaulinės rinkos; pabrėžia, kad priėmus sprendimą didelėms įmonėms netaikyti c punkto gali būti prarasta darbo vietų ir sumažėti ekonominė veikla regionuose, sumažėti regionų konkurencingumas ir patrauklumas užsienio investuotojams, o bendrovės gali persikelti į kitus regionus ES ar už jos ribų; todėl mano, kad reikia leisti teikti regioninę pagalbą didelėms įmonėms, veikiančioms srityse, kurioms taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, vykdant ypatingą kontrolę, kai gaunamas atskiras pranešimas, ir taikant papildomus suderinamumo kriterijus, susijusius su skatinamuoju poveikiu ir klasterių bei subrangos indėliu į regioninę plėtrą; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad esama Komisijos nurodytų su investicine pagalba didelėms įmonėms susijusių problemų, turint mintyje tai, kad yra pagrindo manyti, jog skatinamasis poveikis nepakankamas; mano, kad nors valstybės pagalba visų pirma turėtų būti teikiama MVĮ, nepagrįsta didelėms bendrovėms (kurios taip pat apima didesnes nei MVĮ šeimų įmones arba vidutinės kapitalizacijos įmones) netaikyti valstybės pagalbos taisyklių SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytose srityse, atsižvelgiant į jų indėlį užimtumui, tiekimo grandines, kurias jos sukuria MVĮ, jų bendrą dalyvavimą moksliniuose tyrimuose ir taikomojoje veikloje ir vaidmenį, kurį jos atlieka kovodamos su ekonomine krize; mano, kad nuo didelių įmonių buvimo dažnai priklauso MVĮ sėkmė – joms naudinga dalyvauti klasterių, kuriems vadovauja didelės įmonės, ir jų subrangos veikloje; primena, kad pati Komisija pripažino didelių bendrovių investicijų netiesioginį poveikį ir suteikiamą prieigą prie pasaulinės rinkos; pabrėžia, kad priėmus sprendimą didelėms įmonėms netaikyti c punkto gali būti prarasta darbo vietų ir sumažėti ekonominė veikla regionuose, sumažėti regionų konkurencingumas ir patrauklumas užsienio investuotojams, o bendrovės gali persikelti į kitus regionus ES ar už jos ribų; todėl mano, kad reikia leisti teikti regioninę pagalbą didelėms įmonėms, veikiančioms srityse, kurioms taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktas, vykdant ypatingą kontrolę, kai gaunamas atskiras pranešimas, ir taikant papildomus suderinamumo kriterijus, susijusius su skatinamuoju poveikiu ir klasterių bei subrangos indėliu į regioninę plėtrą;

| 33. | mano, kad didelių įmonių tinkamumas gauti valstybės pagalbos paskatas turėtų būti nustatomas ne vien tik remiantis įmonės ar sektoriaus, kuriame ji veikia, dydžiu, bet ir darbo vietų, kurios galėtų būti sukurtos ir išsaugotos gavus šią pagalbą, skaičiumi, jų kokybe ir tvarumu, ar projekto tvarumu, visus šiuos aspektus, įskaitant socialinius, vertinant kaip ilgalaikį poveikį susijusio regiono plėtrai; pabrėžia, kad pagal subsidiarumo principą sprendimus nustatyti, kurie konkretūs projektai turi daugiausia galimybių pasiekti ES politikos tikslus, turėtų priimti valstybės narės, susiję regionai ir vietos valdžia; |
| --- | --- |

33.

mano, kad didelių įmonių tinkamumas gauti valstybės pagalbos paskatas turėtų būti nustatomas ne vien tik remiantis įmonės ar sektoriaus, kuriame ji veikia, dydžiu, bet ir darbo vietų, kurios galėtų būti sukurtos ir išsaugotos gavus šią pagalbą, skaičiumi, jų kokybe ir tvarumu, ar projekto tvarumu, visus šiuos aspektus, įskaitant socialinius, vertinant kaip ilgalaikį poveikį susijusio regiono plėtrai; pabrėžia, kad pagal subsidiarumo principą sprendimus nustatyti, kurie konkretūs projektai turi daugiausia galimybių pasiekti ES politikos tikslus, turėtų priimti valstybės narės, susiję regionai ir vietos valdžia;

| 34. | pritaria Komisijai, jog skiriant valstybės pagalbą reikėtų siekti, kad įmonėms nebūtų sudaromos sąlygos perkelti veiklos iš vienos vietos į kitą Europos ekonominėje erdvėje; tačiau reiškia abejones dėl siūlomų projekto 24–25 ir 122–124 dalių, nes mano, kad jos neužtektinai papildo sanglaudos politiką ir nedera su supaprastinimo tikslu; visų pirma pažymi, kad dvejų metų laikotarpis pasirinktas visiškai atsitiktinai ir kad dėl to gali būti neįmanoma taikyti šios taisyklės, nes bus sunku įrodyti, jog esama priežastinio ryšio ir jog po dvejų metų planas tebebus vykdomas; yra susirūpinęs, kad ši taisyklė gali būti naudingesnė ne Europos šalių įmonėms ir kad ji gali paskatinti įmones perkelti savo veiklą už EEE ribų, o skiriant regioninę pagalbą būtų skatinama veiklą vykdyti remiamuose regionuose; |
| --- | --- |

34.

pritaria Komisijai, jog skiriant valstybės pagalbą reikėtų siekti, kad įmonėms nebūtų sudaromos sąlygos perkelti veiklos iš vienos vietos į kitą Europos ekonominėje erdvėje; tačiau reiškia abejones dėl siūlomų projekto 24–25 ir 122–124 dalių, nes mano, kad jos neužtektinai papildo sanglaudos politiką ir nedera su supaprastinimo tikslu; visų pirma pažymi, kad dvejų metų laikotarpis pasirinktas visiškai atsitiktinai ir kad dėl to gali būti neįmanoma taikyti šios taisyklės, nes bus sunku įrodyti, jog esama priežastinio ryšio ir jog po dvejų metų planas tebebus vykdomas; yra susirūpinęs, kad ši taisyklė gali būti naudingesnė ne Europos šalių įmonėms ir kad ji gali paskatinti įmones perkelti savo veiklą už EEE ribų, o skiriant regioninę pagalbą būtų skatinama veiklą vykdyti remiamuose regionuose;

| 35. | atkreipia dėmesį į įmonių, kurioms suteikta valstybės pagalba, persikėlimo Europos Sąjungoje ir už jos ribų pavojų, su kuriuo akivaizdžiai susiduria regionai; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlytą apsaugos sąlygą, pagal kurią didelės bendrovės būtų įpareigotos išlaikyti investicijas ir darbo vietas, suteiktas ir sukurtas vietovėje, kurioje pagalba buvo suteikta, arba tą pagalbą grąžinti; atkreipia Komisijos dėmesį į tebevykstančias derybas dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentų ir prašo suderinti sanglaudos politikos laikotarpį ir konkurencijos politikos laikotarpį, kurį įmonės turi išsaugoti investicijas ir darbo vietas, suteiktas ir sukurtas gavus ES lėšas ir (arba) valstybės pagalbą; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į įmonių, kurioms suteikta valstybės pagalba, persikėlimo Europos Sąjungoje ir už jos ribų pavojų, su kuriuo akivaizdžiai susiduria regionai; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlytą apsaugos sąlygą, pagal kurią didelės bendrovės būtų įpareigotos išlaikyti investicijas ir darbo vietas, suteiktas ir sukurtas vietovėje, kurioje pagalba buvo suteikta, arba tą pagalbą grąžinti; atkreipia Komisijos dėmesį į tebevykstančias derybas dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos reglamentų ir prašo suderinti sanglaudos politikos laikotarpį ir konkurencijos politikos laikotarpį, kurį įmonės turi išsaugoti investicijas ir darbo vietas, suteiktas ir sukurtas gavus ES lėšas ir (arba) valstybės pagalbą;

| 36. | be to, išreiškia abejonių dėl sunkumų patiriančių įmonių netinkamumo gauti regioninę pagalbą, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (gairių projekto 11 dalis); mano, kad restruktūrizuojamoms įmonėms neturėtų būti taikomos griežtesnės priemonės, ypač kai dėl išankstinio neigiamo šių įmonių pateiktų prašymų skirti pagalbą vertinimo jos gali persikelti už ES ribų; pabrėžia, kad dabartinėmis neaiškiomis ir nuolat kintančiomis verslo sąlygomis bendrovių restruktūrizavimas yra pagrindinė ilgalaikio investicijų tvarumo, darbo vietų kūrimo ir augimo užtikrinimo priemonė; pažymi, kad siūloma taisyklė, tokia, kokia yra dabar, ne tik prieštarauja siekiui padėti nuo ekonominės krizės nukentėjusioms įmonėms remiamuose regionuose, jos taip pat neįmanoma įgyvendinti, nes šiose gairėse nėra tikslios sunkumų patiriančių įmonių apibrėžties; primena savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (8) ir prie jos pridėtas rekomendacijas Komisijai pateikti pasiūlymą dėl teisės akto ir prašo Komisiją nedelsiant imtis veiksmų; |
| --- | --- |

36.

be to, išreiškia abejonių dėl sunkumų patiriančių įmonių netinkamumo gauti regioninę pagalbą, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (gairių projekto 11 dalis); mano, kad restruktūrizuojamoms įmonėms neturėtų būti taikomos griežtesnės priemonės, ypač kai dėl išankstinio neigiamo šių įmonių pateiktų prašymų skirti pagalbą vertinimo jos gali persikelti už ES ribų; pabrėžia, kad dabartinėmis neaiškiomis ir nuolat kintančiomis verslo sąlygomis bendrovių restruktūrizavimas yra pagrindinė ilgalaikio investicijų tvarumo, darbo vietų kūrimo ir augimo užtikrinimo priemonė; pažymi, kad siūloma taisyklė, tokia, kokia yra dabar, ne tik prieštarauja siekiui padėti nuo ekonominės krizės nukentėjusioms įmonėms remiamuose regionuose, jos taip pat neįmanoma įgyvendinti, nes šiose gairėse nėra tikslios sunkumų patiriančių įmonių apibrėžties; primena savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (8) ir prie jos pridėtas rekomendacijas Komisijai pateikti pasiūlymą dėl teisės akto ir prašo Komisiją nedelsiant imtis veiksmų;

| 37. | yra įsitikinęs, kad reikia palikti tam tikrą veiksmų laisvę persvarstant gaires, kaip nurodyta gairių projekto 177 dalyje, kad ateityje būtų galima atlikti reikalingus pataisymus, nes šios gairės parengtos septynerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

37.

yra įsitikinęs, kad reikia palikti tam tikrą veiksmų laisvę persvarstant gaires, kaip nurodyta gairių projekto 177 dalyje, kad ateityje būtų galima atlikti reikalingus pataisymus, nes šios gairės parengtos septynerių metų laikotarpiui.

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

38.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0026.

(2)  OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

(3)  Briuselis, 2012 m. (nėra datos).

(4)  EUCO 37/13, 2013 02 08, p. 22.

(5)  Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 15/2011: „Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?“ (angl. Do the Commission’s procedures ensure effective management of state aid control?).

(6)  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas), OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

(7)  1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 (OL L 142, 1998 5 14, p. 1).

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0005.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/86

---

P7_TA(2013)0268

Metinė konkurencijos politikos ataskaita

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (2012/2306(INI))

(2016/C 065/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir ypač į jos 101, 102 ir 107 straipsnius; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir ypač į jos 101, 102 ir 107 straipsnius;

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2012)0253) ir kartu su ja pateiktą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2012)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2011 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2012)0253) ir kartu su ja pateiktą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2012)0141),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (3) (Bankų komunikatas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (3) (Bankų komunikatas),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (4) (Rekapitalizavimo komunikatas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (4) (Rekapitalizavimo komunikatas),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (5) (Sumažėjusios vertės turto komunikatas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (5) (Sumažėjusios vertės turto komunikatas),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (6) (Restruktūrizavimo komunikatas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (6) (Restruktūrizavimo komunikatas),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos komunikatą „Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis“ (7) (pirminė Laikinoji sistema), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos komunikatą „Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis“ (7) (pirminė Laikinoji sistema),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 1 d. Komisijos komunikatą „Sąjungos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis pakeitimas“ (8) (naujoji Laikinoji sistema, kuris nebetaikomas nuo 2010 m. gruodžio 31 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 1 d. Komisijos komunikatą „Sąjungos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis pakeitimas“ (8) (naujoji Laikinoji sistema, kuris nebetaikomas nuo 2010 m. gruodžio 31 d.),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 2 d. galutinę aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą dėl ES bankininkystės sektoriaus struktūros reformos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 2 d. galutinę aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą dėl ES bankininkystės sektoriaus struktūros reformos (9),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (2011 m.)“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (2011 m.)“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (13),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento užsakymu atliktą 2011 m. birželio mėn. tyrimą „Valstybės pagalba. Finansų sektoriui dėl krizės taikomos taisyklės ir realioji ekonomika“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento užsakymu atliktą 2011 m. birželio mėn. tyrimą „Valstybės pagalba. Finansų sektoriui dėl krizės taikomos taisyklės ir realioji ekonomika“ (14),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento užsakymu atliktą 2012 m. birželio mėn. tyrimą „Kolektyviniai ieškiniai dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento užsakymu atliktą 2012 m. birželio mėn. tyrimą „Kolektyviniai ieškiniai dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Viešos konsultacijos. Vieninga Europos kolektyvinių ieškinių koncepcija“ (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Viešos konsultacijos. Vieninga Europos kolektyvinių ieškinių koncepcija“ (SEC(2011)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012)0209),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2011 „Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2011 „Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės“ (toliau – apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gairės) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės“ (toliau – apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gairės) (16),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 20 d. pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (17)(toliau – pagrindų susitarimas), ypač į jo 12 (18) ir 16 (19) punktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 20 d. pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (17)(toliau – pagrindų susitarimas), ypač į jo 12 (18) ir 16 (19) punktus,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. Euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. Euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą (20),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2003 m. Komisijos XXXIII ataskaitos apie konkurencijos politiką (21), į 2006 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos 2004 metų konkurencijos politikos ataskaitos (22), į 2007 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2005 m. konkurencijos politikos ataskaitos (23), į 2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitų (24), į 2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitos (25) į 2011 m. sausio 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2009 m. konkurencijos politikos ataskaitos (26) ir į 2012 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2003 m. Komisijos XXXIII ataskaitos apie konkurencijos politiką (21), į 2006 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos 2004 metų konkurencijos politikos ataskaitos (22), į 2007 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2005 m. konkurencijos politikos ataskaitos (23), į 2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitų (24), į 2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitos (25) į 2011 m. sausio 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2009 m. konkurencijos politikos ataskaitos (26) ir į 2012 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (27),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (28),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0143/2013),

| A. | kadangi atvirų rinkų ir vienodų sąlygų visuose sektoriuose principais grindžiama konkurencijos politika yra vadinamojo ES genetinio kodo dalis, taip pat vienas iš pamatinių Europos socialinės rinkos ekonomikos aspektų, priemonė, naudinga Europos vartotojams, siekiant užtikrinti sveiką socialiniu ir ekonominiu požiūriu vidaus rinką ir kovoti su kai kurių ekonominės veiklos vykdytojų piktnaudžiavimu, taip pat pagrindinis veiksnys siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi atvirų rinkų ir vienodų sąlygų visuose sektoriuose principais grindžiama konkurencijos politika yra vadinamojo ES genetinio kodo dalis, taip pat vienas iš pamatinių Europos socialinės rinkos ekonomikos aspektų, priemonė, naudinga Europos vartotojams, siekiant užtikrinti sveiką socialiniu ir ekonominiu požiūriu vidaus rinką ir kovoti su kai kurių ekonominės veiklos vykdytojų piktnaudžiavimu, taip pat pagrindinis veiksnys siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą;

| B. | kadangi laisvo prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimo kliūčių pašalinimas yra ypač svarbi sąlyga siekiant augimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi laisvo prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimo kliūčių pašalinimas yra ypač svarbi sąlyga siekiant augimo;

| C. | kadangi 2008 m. rudenį prasidėjus ekonomikos ir valstybės skolos krizei, o 2011 m. jai pagilėjus, prasidėjo ES ekonomikos nuosmukis; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2008 m. rudenį prasidėjus ekonomikos ir valstybės skolos krizei, o 2011 m. jai pagilėjus, prasidėjo ES ekonomikos nuosmukis;

| D. | kadangi į krizę Komisija reagavo, be kitų priemonių, patvirtindama specialias valstybės pagalbos taisykles ir panaudodama konkurencijos politiką kaip krizės valdymo priemonę; kadangi ši tvarka buvo ir tebėra numatyta kaip laikina; |
| --- | --- |

D.

kadangi į krizę Komisija reagavo, be kitų priemonių, patvirtindama specialias valstybės pagalbos taisykles ir panaudodama konkurencijos politiką kaip krizės valdymo priemonę; kadangi ši tvarka buvo ir tebėra numatyta kaip laikina;

| E. | kadangi konkurencijos politika yra labai svarbi siekiant reaguoti į krizę, remti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą ir bendrąją rinką ir daryti pažangą siekiant bankų sąjungos, tikros ekonominės ir pinigų sąjungos, didesnės integracijos ir konvergencijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi konkurencijos politika yra labai svarbi siekiant reaguoti į krizę, remti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą ir bendrąją rinką ir daryti pažangą siekiant bankų sąjungos, tikros ekonominės ir pinigų sąjungos, didesnės integracijos ir konvergencijos;

| F. | kadangi protekcionizmas tik pagilintų ir užtęstų krizę ir griežtas konkurencijos taisyklių laikymasis yra būtinas norint atgaivinti Europos ekonomiką; |
| --- | --- |

F.

kadangi protekcionizmas tik pagilintų ir užtęstų krizę ir griežtas konkurencijos taisyklių laikymasis yra būtinas norint atgaivinti Europos ekonomiką;

| G. | kadangi metine konkurencijos politikos ataskaita reikėtų naudotis ne tik kaip Komisijos vykdomo praktinio konkurencijos politikos įgyvendinimo aprašymu, bet ir kaip priemone, padedančia didinti bendrą Europos Sąjungos konkurencingumą, plėtoti konkurenciją ir atverti rinkas naujiems dalyviams, taip plečiant ir stiprinant vidaus rinką; |
| --- | --- |

G.

kadangi metine konkurencijos politikos ataskaita reikėtų naudotis ne tik kaip Komisijos vykdomo praktinio konkurencijos politikos įgyvendinimo aprašymu, bet ir kaip priemone, padedančia didinti bendrą Europos Sąjungos konkurencingumą, plėtoti konkurenciją ir atverti rinkas naujiems dalyviams, taip plečiant ir stiprinant vidaus rinką;

| H. | kadangi konkurencija ne visose valstybėse narėse veikia vienodai gerai; |
| --- | --- |

H.

kadangi konkurencija ne visose valstybėse narėse veikia vienodai gerai;

| I. | kadangi žemesnio konkurencijos lygio sektoriai dažniausiai būna tie, kurių ekonominis produktyvumas nepakankamai didelis; |
| --- | --- |

I.

kadangi žemesnio konkurencijos lygio sektoriai dažniausiai būna tie, kurių ekonominis produktyvumas nepakankamai didelis;

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos 2011 m. konkurencijos politikos ataskaitą; pažymi, kad į naują teminę struktūrą įtrauktos temos, kurias iškėlė Parlamentas, ir kad jomis remiantis galima aiškiai nustatyti prioritetus, tikslus ir veiksmus, kurių imtasi; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos 2011 m. konkurencijos politikos ataskaitą; pažymi, kad į naują teminę struktūrą įtrauktos temos, kurias iškėlė Parlamentas, ir kad jomis remiantis galima aiškiai nustatyti prioritetus, tikslus ir veiksmus, kurių imtasi;

| 2. | pažymi, kad konkurencijos politika yra vienas iš pagrindinių Europos socialinės rinkos ekonomikos aspektų; pabrėžia antimonopolinių taisyklių, valstybės pagalbos ir susijungimų kontrolės griežtinimo svarbą, siekiant užtikrinti ekonominį veiksmingumą, tinkamai veikiančią rinką ir socialinę pažangą; siekiant geresnės MVĮ ir trečiojo sektoriaus prieigos prie vidaus rinkos ir dalyvavimo joje, reikia aktyvios konkurencijos politikos, kad būtų pašalintos esamos kliūtys; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad konkurencijos politika yra vienas iš pagrindinių Europos socialinės rinkos ekonomikos aspektų; pabrėžia antimonopolinių taisyklių, valstybės pagalbos ir susijungimų kontrolės griežtinimo svarbą, siekiant užtikrinti ekonominį veiksmingumą, tinkamai veikiančią rinką ir socialinę pažangą; siekiant geresnės MVĮ ir trečiojo sektoriaus prieigos prie vidaus rinkos ir dalyvavimo joje, reikia aktyvios konkurencijos politikos, kad būtų pašalintos esamos kliūtys;

| 3. | ragina suderinti ES konkurencijos politiką su visų kitų sričių ES politika, įskaitant sektorių reglamentavimą, siekiant užtikrinti, kad produktų ir paslaugų vidaus rinkos gerai veiktų piliečių, aplinkos ir įmonių požiūriu; |
| --- | --- |

3.

ragina suderinti ES konkurencijos politiką su visų kitų sričių ES politika, įskaitant sektorių reglamentavimą, siekiant užtikrinti, kad produktų ir paslaugų vidaus rinkos gerai veiktų piliečių, aplinkos ir įmonių požiūriu;

| 4. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis nuodugniai išnagrinėti konkurencijos iškraipymus ir jų ekonominį poveikį; prašo Komisijos nustatyti galimus neproporcingus valstybių narių skirtumus šioje srityje, taip pat ir jų priežastis; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis nuodugniai išnagrinėti konkurencijos iškraipymus ir jų ekonominį poveikį; prašo Komisijos nustatyti galimus neproporcingus valstybių narių skirtumus šioje srityje, taip pat ir jų priežastis;

| 5. | pabrėžia, kad įgyvendinant konkurencijos politiką platesne prasme turėtų būti ne stiprinamos jau įsitvirtinusios įmonės ir prekių bei paslaugų tiekėjai, bet siekiama svarbiausio tikslo – palengvinti naujų dalyvių patekimą į rinką ir naujų idėjų bei technologijų atsiradimą, taip kuo labiau didinant naudą Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad įgyvendinant konkurencijos politiką platesne prasme turėtų būti ne stiprinamos jau įsitvirtinusios įmonės ir prekių bei paslaugų tiekėjai, bet siekiama svarbiausio tikslo – palengvinti naujų dalyvių patekimą į rinką ir naujų idėjų bei technologijų atsiradimą, taip kuo labiau didinant naudą Sąjungos piliečiams;

| 6. | pažymi, kad specialios valstybės pagalbai krizės sąlygomis taikomos tvarkos išplėtimas buvo aplinkybių nulemtas sprendimas ir jis padėjo užkirsti kelią didesniam finansiniam ir ekonominiam nestabilumui, išvengti protekcionizmo ir nustatyti bankų restruktūrizavimo ir krizės sukeltų problemų sprendimo mechanizmą – visa tai yra itin naudinga programos šalyse, kurios susiduria su didelėmis problemomis; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad specialios valstybės pagalbai krizės sąlygomis taikomos tvarkos išplėtimas buvo aplinkybių nulemtas sprendimas ir jis padėjo užkirsti kelią didesniam finansiniam ir ekonominiam nestabilumui, išvengti protekcionizmo ir nustatyti bankų restruktūrizavimo ir krizės sukeltų problemų sprendimo mechanizmą – visa tai yra itin naudinga programos šalyse, kurios susiduria su didelėmis problemomis;

| 7. | tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors valstybės pagalbai krizės sąlygomis taikoma tvarka turėjo būti laikina, atrodo, kad ji tapo ne tokia jau laikina; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas trečiame iš eilės metiniame pranešime pabrėžė, kad reikia kuo greičiau nutraukti šias laikinas priemones; be to, apgailestauja, kad kai kuriais atvejais metodas nebuvo tinkamas, ir reikalauja, kad būtų atsižvelgta į ankstesnių intervencijos atvejų patirtį ir kad priemonės būtų atitinkamai pritaikytos; |
| --- | --- |

7.

tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors valstybės pagalbai krizės sąlygomis taikoma tvarka turėjo būti laikina, atrodo, kad ji tapo ne tokia jau laikina; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas trečiame iš eilės metiniame pranešime pabrėžė, kad reikia kuo greičiau nutraukti šias laikinas priemones; be to, apgailestauja, kad kai kuriais atvejais metodas nebuvo tinkamas, ir reikalauja, kad būtų atsižvelgta į ankstesnių intervencijos atvejų patirtį ir kad priemonės būtų atitinkamai pritaikytos;

| 8. | laikosi nuomonės, kad valstybės pagalbą gaunantys bankai privalo savo verslo modelio taikymą sutelkti į gyvybingą savo veiklos dalį, sudaryti geresnes sąlygas gauti paskolas šeimoms ir įmonėms, sumažinti darbo užmokestį ir kuo labiau sumažinti poveikį pagalbos negaunantiems konkurentams ir ES mokesčių mokėtojams; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į aukšto lygio ekspertų grupės nuomonę dėl ES bankininkystės sektoriaus struktūros reformos; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad valstybės pagalbą gaunantys bankai privalo savo verslo modelio taikymą sutelkti į gyvybingą savo veiklos dalį, sudaryti geresnes sąlygas gauti paskolas šeimoms ir įmonėms, sumažinti darbo užmokestį ir kuo labiau sumažinti poveikį pagalbos negaunantiems konkurentams ir ES mokesčių mokėtojams; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į aukšto lygio ekspertų grupės nuomonę dėl ES bankininkystės sektoriaus struktūros reformos;

| 9. | pabrėžia, kad vykstanti bankininkystės sektoriaus konsolidacija faktiškai padidino kelių pagrindinių finansų įstaigų rinkos dalį, ir todėl ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti šį sektorių, siekiant sustiprinti konkurenciją Europos bankininkystės rinkose; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad vykstanti bankininkystės sektoriaus konsolidacija faktiškai padidino kelių pagrindinių finansų įstaigų rinkos dalį, ir todėl ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti šį sektorių, siekiant sustiprinti konkurenciją Europos bankininkystės rinkose;

| 10. | primena 2012 m. birželio 29 d. Euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą; pritaria tam, kad būtina sustabdyti užburtą ratą tarp bankų ir vyriausybių ir skubiai išplėtoti jų įpareigojimus; |
| --- | --- |

10.

primena 2012 m. birželio 29 d. Euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą; pritaria tam, kad būtina sustabdyti užburtą ratą tarp bankų ir vyriausybių ir skubiai išplėtoti jų įpareigojimus;

| 11. | prašo Komisijos griežtai užtikrinti, kad būtų vykdomos antimonopolinės ir susijungimų kontrolės taisyklės, siekiant sukurti geriau reguliuojamas, skaidrias, atviras ir sąžiningai veikiančias finansų rinkas; palankiai vertina jos tyrimus ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkoje, visų pirma susijusius su kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių prekybos duomenimis ir paslaugomis, mokėjimų paslaugomis ir finansinės informacijos platinimu rinkoms; |
| --- | --- |

11.

prašo Komisijos griežtai užtikrinti, kad būtų vykdomos antimonopolinės ir susijungimų kontrolės taisyklės, siekiant sukurti geriau reguliuojamas, skaidrias, atviras ir sąžiningai veikiančias finansų rinkas; palankiai vertina jos tyrimus ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkoje, visų pirma susijusius su kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių prekybos duomenimis ir paslaugomis, mokėjimų paslaugomis ir finansinės informacijos platinimu rinkoms;

| 12. | ragina ES konkurencijos institucijas bendradarbiauti su kitomis jurisdikcijomis ir stebėti stambių finansinių subjektų ir oligopolių, pavyzdžiui, kredito reitingų agentūrų, elgesį ir poveikį rinkai bei su finansų rinkomis susijusio kainų kintamumo atvejus ir teikti didžiausią prioritetą tariamo LIBOR, EURIBOR ir TIBOR palūkanų normų klastojimo tyrimams; |
| --- | --- |

12.

ragina ES konkurencijos institucijas bendradarbiauti su kitomis jurisdikcijomis ir stebėti stambių finansinių subjektų ir oligopolių, pavyzdžiui, kredito reitingų agentūrų, elgesį ir poveikį rinkai bei su finansų rinkomis susijusio kainų kintamumo atvejus ir teikti didžiausią prioritetą tariamo LIBOR, EURIBOR ir TIBOR palūkanų normų klastojimo tyrimams;

| 13. | mano, kad minėti klausimai turėtų būti visapusiškai ištirti, taip pat tam, kad būtų galima nustatyti, ar buvo panaudotos visos ES priemonės siekiant užkirsti kelią tokiems atvejams; be to, ragina Komisiją ištirti tokių iškraipymų poveikį kainų raidai tokiose sektoriuose kaip hipotekos kreditai; |
| --- | --- |

13.

mano, kad minėti klausimai turėtų būti visapusiškai ištirti, taip pat tam, kad būtų galima nustatyti, ar buvo panaudotos visos ES priemonės siekiant užkirsti kelią tokiems atvejams; be to, ragina Komisiją ištirti tokių iškraipymų poveikį kainų raidai tokiose sektoriuose kaip hipotekos kreditai;

Tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo rėmimas

| 14. | pripažįsta, kad konkurencijos politika yra esminė tolesnio bendrosios rinkos plėtojimo ir išsaugojimo priemonė ir pagrindinė našumo, veiksmingumo ir konkurencingumo pasaulyje varomoji jėga, kuri atlieka svarbų vaidmenį remiant sąžiningomis taisyklėmis grindžiamas ir atviras rinkas, patikimus viešuosius finansus ir siekiant strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad konkurencijos politika yra esminė tolesnio bendrosios rinkos plėtojimo ir išsaugojimo priemonė ir pagrindinė našumo, veiksmingumo ir konkurencingumo pasaulyje varomoji jėga, kuri atlieka svarbų vaidmenį remiant sąžiningomis taisyklėmis grindžiamas ir atviras rinkas, patikimus viešuosius finansus ir siekiant strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų;

| 15. | pabrėžia, kad norint stiprinti bendrąją rinką, atgaivinti ekonomikos augimą, didinti Europos rinkos patrauklumą pasauliniu mastu, įgyvendinti skaitmeninę darbotvarkę ir skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas būtina didelė konkurencija, sveikas ekonominės veiklos vykdytojų pliuralizmas ir aktyvi pramonės politika; pažymi, kad visos antimonopolinės, valstybės pagalbos ir susijungimų kontrolės priemonės yra būtinos rinkos reguliavimui tobulinti, skaidrumui skatinti ir ekonomikai atgaivinti; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad norint stiprinti bendrąją rinką, atgaivinti ekonomikos augimą, didinti Europos rinkos patrauklumą pasauliniu mastu, įgyvendinti skaitmeninę darbotvarkę ir skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas būtina didelė konkurencija, sveikas ekonominės veiklos vykdytojų pliuralizmas ir aktyvi pramonės politika; pažymi, kad visos antimonopolinės, valstybės pagalbos ir susijungimų kontrolės priemonės yra būtinos rinkos reguliavimui tobulinti, skaidrumui skatinti ir ekonomikai atgaivinti;

| 16. | tikisi, kad Komisija užtikrins, jog konkurencijos politika būtų vykdoma veiksmingai, ir skatins naudoti ekologiškas technologijas ir išteklius; pažymi, kad naujos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gairės turėtų padėti užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui, išlaikyti kainų signalus ir kuo labiau sumažinti iškraipymus; mano, kad dabartinė maža taršos leidimų prekybos sistemos kaina nedaug prisideda prie klimatui žalos nedarančių technologijų skatinimo ir lėtina perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

16.

tikisi, kad Komisija užtikrins, jog konkurencijos politika būtų vykdoma veiksmingai, ir skatins naudoti ekologiškas technologijas ir išteklius; pažymi, kad naujos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos gairės turėtų padėti užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui, išlaikyti kainų signalus ir kuo labiau sumažinti iškraipymus; mano, kad dabartinė maža taršos leidimų prekybos sistemos kaina nedaug prisideda prie klimatui žalos nedarančių technologijų skatinimo ir lėtina perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

| 17. | pritaria požiūriui, kad viešosios priemonės, priimtos siekiant paremti tęstinio sukčiavimo ir neteisėtos finansinės veiklos aukas vien dėl to, kad būtų išvengta tolesnės žalos ir būtų atkurtos jų teisės, neturėtų būti laikomos valstybės pagalba; |
| --- | --- |

17.

pritaria požiūriui, kad viešosios priemonės, priimtos siekiant paremti tęstinio sukčiavimo ir neteisėtos finansinės veiklos aukas vien dėl to, kad būtų išvengta tolesnės žalos ir būtų atkurtos jų teisės, neturėtų būti laikomos valstybės pagalba;

Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (VESP)

| 18. | pažymi, kad Europos piliečiai pageidauja aukštos kokybės, visoje teritorijoje teikiamų ir prieinamų būtinų ir svarbių viešųjų paslaugų ir kad drauge turėtų būti didinama tų paslaugų teikėjų, nesvarbu, viešųjų ar privačiųjų, tarpusavio konkurencija ir jiems sudaromos vienodesnės sąlygos; pabrėžia, kad šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbu užtikrinti skirtingų teikėjų tarpusavio konkurenciją; pabrėžia, kad naujas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rėmimo dokumentų rinkinys šiuo atžvilgiu galėtų padėti sukurti paprastesnę, aiškesnę ir lankstesnę sistemą; pabrėžia, kad pagal SESV konkurencijos taisykles Komisijos pareiga yra užtikrinti už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą skiriamų kompensacijų atitiktį ES valstybės pagalbos taisyklėms, siekiant išvengti žemos kokybės, tačiau brangių paslaugų visuomenei; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad pernelyg daug paslaugų netaikomas konkurencijos institucijų patikrinimas; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad Europos piliečiai pageidauja aukštos kokybės, visoje teritorijoje teikiamų ir prieinamų būtinų ir svarbių viešųjų paslaugų ir kad drauge turėtų būti didinama tų paslaugų teikėjų, nesvarbu, viešųjų ar privačiųjų, tarpusavio konkurencija ir jiems sudaromos vienodesnės sąlygos; pabrėžia, kad šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbu užtikrinti skirtingų teikėjų tarpusavio konkurenciją; pabrėžia, kad naujas visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rėmimo dokumentų rinkinys šiuo atžvilgiu galėtų padėti sukurti paprastesnę, aiškesnę ir lankstesnę sistemą; pabrėžia, kad pagal SESV konkurencijos taisykles Komisijos pareiga yra užtikrinti už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą skiriamų kompensacijų atitiktį ES valstybės pagalbos taisyklėms, siekiant išvengti žemos kokybės, tačiau brangių paslaugų visuomenei; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad pernelyg daug paslaugų netaikomas konkurencijos institucijų patikrinimas;

| 19. | ragina ES konkurencijos institucijas stebėti vaistų, sveikatos ir draudimo paslaugų rinkas (visų pirma generinių vaistų ir naujoviškų vaistų rinkas) ir nustatyti galimą netinkamą naudojimąsi patentų teisėmis ir diskriminuojamą elgesį; pažymi, kad nors sveikatos priežiūros sektoriaus ir socialinės apsaugos organizavimas visų pirma yra valstybių narių kompetencija, šios paslaugos turėtų būti kontroliuojamos, siekiant išlaikyti viešus finansus ir remti konkurencijos teisę ir ES piliečių teises; |
| --- | --- |

19.

ragina ES konkurencijos institucijas stebėti vaistų, sveikatos ir draudimo paslaugų rinkas (visų pirma generinių vaistų ir naujoviškų vaistų rinkas) ir nustatyti galimą netinkamą naudojimąsi patentų teisėmis ir diskriminuojamą elgesį; pažymi, kad nors sveikatos priežiūros sektoriaus ir socialinės apsaugos organizavimas visų pirma yra valstybių narių kompetencija, šios paslaugos turėtų būti kontroliuojamos, siekiant išlaikyti viešus finansus ir remti konkurencijos teisę ir ES piliečių teises;

Vartotojų gerovės didinimas. Pokyčiai sektoriuose

| 20. | yra susirūpinęs, kad nuo 2007 m. vidurio žymiai kintant gamintojų kainoms labai išaugo maisto kainos, primena, kad vartotojų maisto kainos labai prisideda prie bendros infliacijos; pabrėžia, kad šalia naujos kolektyvinių derybų sistemos vertės grandinėje skatindamos konkurenciją turėtų veikti gamintojų organizacijos ir maisto kainų stebėsenos platforma; primygtinai ragina Komisiją kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis nuodugniai ištirti konkurenciją žemės ūkio pramonės sektoriuje paramos, skaidrumo ir vartotojų kainų raidos visose vertės grandinės dalyse aspektais; primena, kad nauda vartotojams, kuri gali būti gauta maisto sektoriuje, gali padidėti kelis kartus, jei būtų atliktos panašios konkurencijos reformos visuose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

20.

yra susirūpinęs, kad nuo 2007 m. vidurio žymiai kintant gamintojų kainoms labai išaugo maisto kainos, primena, kad vartotojų maisto kainos labai prisideda prie bendros infliacijos; pabrėžia, kad šalia naujos kolektyvinių derybų sistemos vertės grandinėje skatindamos konkurenciją turėtų veikti gamintojų organizacijos ir maisto kainų stebėsenos platforma; primygtinai ragina Komisiją kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis nuodugniai ištirti konkurenciją žemės ūkio pramonės sektoriuje paramos, skaidrumo ir vartotojų kainų raidos visose vertės grandinės dalyse aspektais; primena, kad nauda vartotojams, kuri gali būti gauta maisto sektoriuje, gali padidėti kelis kartus, jei būtų atliktos panašios konkurencijos reformos visuose ekonomikos sektoriuose;

| 21. | pabrėžia, kad visuotinės ekonominės svarbos ir visuotinės socialinės svarbos paslaugos sudaro didelę visų valstybėse narėse teikiamų paslaugų dalį, vadinasi, pasirūpinus, kad visuotinės ekonominės svarbos ir visuotinės socialinės svarbos paslaugos taptų veiksmingesnės, būtų galima gauti daug naudos; pabrėžia, jog šiuo požiūriu būtina užtikrinti, kad pagal visuotinės ekonominės svarbos ir visuotinės socialinės svarbos paslaugas reglamentuojančias taisykles pirmenybė būtų teikiama vartotojų apsaugai; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad visuotinės ekonominės svarbos ir visuotinės socialinės svarbos paslaugos sudaro didelę visų valstybėse narėse teikiamų paslaugų dalį, vadinasi, pasirūpinus, kad visuotinės ekonominės svarbos ir visuotinės socialinės svarbos paslaugos taptų veiksmingesnės, būtų galima gauti daug naudos; pabrėžia, jog šiuo požiūriu būtina užtikrinti, kad pagal visuotinės ekonominės svarbos ir visuotinės socialinės svarbos paslaugas reglamentuojančias taisykles pirmenybė būtų teikiama vartotojų apsaugai;

| 22. | pabrėžia didelį spekuliacijų maisto rinkose vaidmenį, nes jos yra pagrindinė kainų kintamumo priežastis; ragina Komisiją apsvarstyti šį klausimą 2012 m. konkurencijos politikos ataskaitoje ir imtis iniciatyvų siekiant išspręsti spekuliacijų maisto rinkose problemą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia didelį spekuliacijų maisto rinkose vaidmenį, nes jos yra pagrindinė kainų kintamumo priežastis; ragina Komisiją apsvarstyti šį klausimą 2012 m. konkurencijos politikos ataskaitoje ir imtis iniciatyvų siekiant išspręsti spekuliacijų maisto rinkose problemą;

| 23. | ragina Komisiją atidžiau išnagrinėti naudingą gamintojų organizacijų ir kooperatinių bendrovių vaidmenį didinant smulkiųjų ūkininkų gerovę ir derybinę galią gamintojų grandies pramonės atžvilgiu; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją atidžiau išnagrinėti naudingą gamintojų organizacijų ir kooperatinių bendrovių vaidmenį didinant smulkiųjų ūkininkų gerovę ir derybinę galią gamintojų grandies pramonės atžvilgiu;

| 24. | laukia Europos konkurencijos tinklo (EKT) ataskaitos šia tema; atkreipia dėmesį į tai, kad grūdų ir pieno produktų sektoriuose atliekama daugiausia tyrimų antimonopolinėse bylose, ir skatina nacionalines konkurencijos institucijas suintensyvinti savo iniciatyvas šioje srityje; ragina Komisiją ištirti Europos cukraus sektorių, kuriame 2011 ir 2012 m. vyko ypač didelė kainų infliacija; |
| --- | --- |

24.

laukia Europos konkurencijos tinklo (EKT) ataskaitos šia tema; atkreipia dėmesį į tai, kad grūdų ir pieno produktų sektoriuose atliekama daugiausia tyrimų antimonopolinėse bylose, ir skatina nacionalines konkurencijos institucijas suintensyvinti savo iniciatyvas šioje srityje; ragina Komisiją ištirti Europos cukraus sektorių, kuriame 2011 ir 2012 m. vyko ypač didelė kainų infliacija;

| 25. | dar kartą primygtinai ragina Komisiją siekti visapusiškai įgyvendinti energijos vidaus rinkos teisės aktų rinkinį; ragina tose srityse, kuriose dar nėra visiškai sukurta atvira ir konkurencinga energijos bendroji rinka, aktyviai stebėti konkurenciją energijos rinkose, ypač kai privatizuojant viešųjų paslaugų įmones susiformuoja monopolinių arba oligopolinių rinkų sistema; |
| --- | --- |

25.

dar kartą primygtinai ragina Komisiją siekti visapusiškai įgyvendinti energijos vidaus rinkos teisės aktų rinkinį; ragina tose srityse, kuriose dar nėra visiškai sukurta atvira ir konkurencinga energijos bendroji rinka, aktyviai stebėti konkurenciją energijos rinkose, ypač kai privatizuojant viešųjų paslaugų įmones susiformuoja monopolinių arba oligopolinių rinkų sistema;

| 26. | ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti pokyčius ES oro transporto krovinių ir skubių siuntų rinkoje; pažymi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose veikia tam tikros formos duopolija ir kad jos iš esmės pastaruosius 10 metų neleido Europos konkurentams patekti į rinką; daro išvadą, kad dėl tolesnių susijungimų sektoriuje varžytis liktų tik viena didelė Europos skubių siuntų ir logistikos bendrovė ir kad tai galėtų labai paveikti kainų konkurenciją vidaus rinkoje vartotojų nenaudai; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti pokyčius ES oro transporto krovinių ir skubių siuntų rinkoje; pažymi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose veikia tam tikros formos duopolija ir kad jos iš esmės pastaruosius 10 metų neleido Europos konkurentams patekti į rinką; daro išvadą, kad dėl tolesnių susijungimų sektoriuje varžytis liktų tik viena didelė Europos skubių siuntų ir logistikos bendrovė ir kad tai galėtų labai paveikti kainų konkurenciją vidaus rinkoje vartotojų nenaudai;

| 27. | pabrėžia, kad JAV aviacijos rinkoje Europos bendrovėms nesudaromos vienodos sąlygos ir kad net ir šiuo metu yra akivaizdus disbalansas tarp ES ir JAV aviacijos rinkų, kadangi Europos krovinių oro transporto linijoms neleidžiama patekti į JAV vidaus rinką ir joms sunku varžytis nepalankiomis sąlygomis; pabrėžia, kad šis nevienodas patekimas į rinką iškreipia konkurenciją ir galiausiai kenkia Europos logistikos pramonei ir jos klientams; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad JAV aviacijos rinkoje Europos bendrovėms nesudaromos vienodos sąlygos ir kad net ir šiuo metu yra akivaizdus disbalansas tarp ES ir JAV aviacijos rinkų, kadangi Europos krovinių oro transporto linijoms neleidžiama patekti į JAV vidaus rinką ir joms sunku varžytis nepalankiomis sąlygomis; pabrėžia, kad šis nevienodas patekimas į rinką iškreipia konkurenciją ir galiausiai kenkia Europos logistikos pramonei ir jos klientams;

Konkurencijos politikos teisėtumo ir veiksmingumo skatinimas

| 28. | remia aktyvų Parlamento vaidmenį formuojant konkurencijos politiką, įskaitant bendrus teisėkūros įgaliojimus; mano, kad Komisija turi prisiimti visą atsakomybę ir imtis tolesnių veiksmų atsižvelgdama į Parlamento rezoliucijas; siekia sustiprinti vykstantį struktūrinį dialogą; |
| --- | --- |

28.

remia aktyvų Parlamento vaidmenį formuojant konkurencijos politiką, įskaitant bendrus teisėkūros įgaliojimus; mano, kad Komisija turi prisiimti visą atsakomybę ir imtis tolesnių veiksmų atsižvelgdama į Parlamento rezoliucijas; siekia sustiprinti vykstantį struktūrinį dialogą;

| 29. | ragina Komisiją toliau veikti nešališkai ir objektyviai bei pasirengti konkurencijos procedūrų patobulinimams; gina procedūrines teises, įskaitant įmonių teisę susipažinti su Komisijos dokumentais prieš jų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją toliau veikti nešališkai ir objektyviai bei pasirengti konkurencijos procedūrų patobulinimams; gina procedūrines teises, įskaitant įmonių teisę susipažinti su Komisijos dokumentais prieš jų nagrinėjimą;

| 30. | ragina Komisiją toliau skatinti sąžiningos konkurencijos kultūrą, t. y. nustatyti bendrus principus ir atitinkamus bendrovių veiksmus šioje srityje, ypač rodant didesnį susidomėjimą ir palankesnį požiūrį į tų nuostatų laikymąsi, kadangi tai turės lemiamą prevencinį poveikį, kuris atitinka visuomenės interesą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją toliau skatinti sąžiningos konkurencijos kultūrą, t. y. nustatyti bendrus principus ir atitinkamus bendrovių veiksmus šioje srityje, ypač rodant didesnį susidomėjimą ir palankesnį požiūrį į tų nuostatų laikymąsi, kadangi tai turės lemiamą prevencinį poveikį, kuris atitinka visuomenės interesą;

| 31. | prašo Komisiją apsvarstyti galimybę pasinaudoti alternatyvaus ginčų sprendimo sistema ir pagal įprastą teisėkūros procedūrą pateikti pasiūlymą, kuris jau seniai turėjo būti pateiktas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas individualiems ir kolektyviniams privatiems ieškiniams dėl žalos, kurią patiria bendrovės ir vartotojai, kai pažeidžiami ES antimonopoliniai teisės aktai, teikti; mano, kad tokiu pasiūlymu turėtų būti skatinama konkurencija, o ne nepagrįstas bylinėjimasis, jis turėtų apimti nedidelę bei išsklaidytą žalą, užtikrinti visišką atitiktį ES skaidrumo taisyklėms ir tai, kad visos išimtys taikant atleidimo nuo baudų procedūras būtų tinkamai ir konkrečiai pagrįstos, taip pat juo turėtų būti užtikrintas visiškas viešo vykdymo užtikrinimo nuoseklumas; |
| --- | --- |

31.

prašo Komisiją apsvarstyti galimybę pasinaudoti alternatyvaus ginčų sprendimo sistema ir pagal įprastą teisėkūros procedūrą pateikti pasiūlymą, kuris jau seniai turėjo būti pateiktas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas individualiems ir kolektyviniams privatiems ieškiniams dėl žalos, kurią patiria bendrovės ir vartotojai, kai pažeidžiami ES antimonopoliniai teisės aktai, teikti; mano, kad tokiu pasiūlymu turėtų būti skatinama konkurencija, o ne nepagrįstas bylinėjimasis, jis turėtų apimti nedidelę bei išsklaidytą žalą, užtikrinti visišką atitiktį ES skaidrumo taisyklėms ir tai, kad visos išimtys taikant atleidimo nuo baudų procedūras būtų tinkamai ir konkrečiai pagrįstos, taip pat juo turėtų būti užtikrintas visiškas viešo vykdymo užtikrinimo nuoseklumas;

| 32. | dar kartą nurodo ankstesnes 2012 m. vasario 2 d. Parlamento rezoliucijas dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos ir mintį dėl galimo Komisijos pasiūlymo dėl kolektyvinio žalos atlyginimo; |
| --- | --- |

32.

dar kartą nurodo ankstesnes 2012 m. vasario 2 d. Parlamento rezoliucijas dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos ir mintį dėl galimo Komisijos pasiūlymo dėl kolektyvinio žalos atlyginimo;

| 33. | palankiai vertina bendradarbiavimą su Europos konkurencijos tinklu (EKT) ir nacionaliniais teismais siekiant užtikrinti konkurencijos politikos veiksmingumą ir suderinamumą visoje ES; remia veiksmingą EKT narių atsakomybės pasidalijimą, kadangi kai kurios rinkos dažniausiai veikia labiau nacionaliniu lygmeniu nei kitos dėl skirtingų teisinių, ekonominių ir kultūrinių sąlygų; prašo Komisijos skatinti konvergenciją ir bendradarbiavimo susitarimus su kitomis jurisdikcijomis, įskaitant nuostatas dėl keitimosi informacija per tyrimus tinkamomis sąlygomis; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina bendradarbiavimą su Europos konkurencijos tinklu (EKT) ir nacionaliniais teismais siekiant užtikrinti konkurencijos politikos veiksmingumą ir suderinamumą visoje ES; remia veiksmingą EKT narių atsakomybės pasidalijimą, kadangi kai kurios rinkos dažniausiai veikia labiau nacionaliniu lygmeniu nei kitos dėl skirtingų teisinių, ekonominių ir kultūrinių sąlygų; prašo Komisijos skatinti konvergenciją ir bendradarbiavimo susitarimus su kitomis jurisdikcijomis, įskaitant nuostatas dėl keitimosi informacija per tyrimus tinkamomis sąlygomis;

| 34. | žino, kad Komisijos darbo krūvis konkurencijos užtikrinimo srityje didelis ir vis didėja, todėl Komisijai reikia daugiau išteklių, visų pirma reikia skirti esamus išteklius, kad ji galėtų aktyviai ir veiksmingiau dirbti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

34.

žino, kad Komisijos darbo krūvis konkurencijos užtikrinimo srityje didelis ir vis didėja, todėl Komisijai reikia daugiau išteklių, visų pirma reikia skirti esamus išteklius, kad ji galėtų aktyviai ir veiksmingiau dirbti šiuo klausimu;

| 35. | prašo Komisijos puoselėti konkurencijos kultūrą tiek ES, tiek tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos puoselėti konkurencijos kultūrą tiek ES, tiek tarptautiniu mastu;

Baudų nustatymo politika

| 36. | rekomenduoja taikyti susitarimo procedūrą ir atitinkamais atvejais atgrasomąsias ir proporcingas baudas, vengiant neigiamų įtampą patiriančių įmonių išstūmimo iš rinkos ekonominių ir socialinių pasekmių; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja taikyti susitarimo procedūrą ir atitinkamais atvejais atgrasomąsias ir proporcingas baudas, vengiant neigiamų įtampą patiriančių įmonių išstūmimo iš rinkos ekonominių ir socialinių pasekmių;

| 37. | pažymi, kad baudos neturėtų užkirsti kelio bendrovėms pareikalauti iš vadovaujančių asmenų ir darbuotojų viduje prisiimti atsakomybę arba atitinkamais atvejais iš valstybių narių spręsti baudžiamosios atsakomybės klausimus; ragina Komisiją apsvarstyti šiuos aspektus ir paskelbti atitinkamą pranešimą; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad baudos neturėtų užkirsti kelio bendrovėms pareikalauti iš vadovaujančių asmenų ir darbuotojų viduje prisiimti atsakomybę arba atitinkamais atvejais iš valstybių narių spręsti baudžiamosios atsakomybės klausimus; ragina Komisiją apsvarstyti šiuos aspektus ir paskelbti atitinkamą pranešimą;

| 38. | mano, kad taikant vienintelę antimonopolinę priemonę, pagal kurią numatomos baudos, ji gali būti nepakankama, ypač atsižvelgiant į tai, kad negalint atlikti mokėjimų gali būti prarasta darbo vietų, ir ragina rengti įvairesnes ir sudėtingesnes priemones, kurios apimtų tokius klausimus kaip individuali atsakomybė, skaidrumas ir įmonių atskaitomybė, trumpesnės procedūros, teisė į gynybą ir tinkamą procesą, priemones, kuriomis būtų užtikrinamas veiksmingas prašymų atleisti nuo baudų ar jas sumažinti tvarkymas (ypač siekiant pašalinti Jungtinėse Valstijose vykstančio atskleidimo proceso keliamus trikdžius), programas siekiant užtikrinti, kad įmonės laikytųsi teisės aktų, ir Europos standartų rengimą; pritaria skatinimo ir sankcijų metodui, kai baudos turi veiksmingą atgrasomąjį poveikį, o už taisyklių laikymąsi teikiamos paskatos; |
| --- | --- |

38.

mano, kad taikant vienintelę antimonopolinę priemonę, pagal kurią numatomos baudos, ji gali būti nepakankama, ypač atsižvelgiant į tai, kad negalint atlikti mokėjimų gali būti prarasta darbo vietų, ir ragina rengti įvairesnes ir sudėtingesnes priemones, kurios apimtų tokius klausimus kaip individuali atsakomybė, skaidrumas ir įmonių atskaitomybė, trumpesnės procedūros, teisė į gynybą ir tinkamą procesą, priemones, kuriomis būtų užtikrinamas veiksmingas prašymų atleisti nuo baudų ar jas sumažinti tvarkymas (ypač siekiant pašalinti Jungtinėse Valstijose vykstančio atskleidimo proceso keliamus trikdžius), programas siekiant užtikrinti, kad įmonės laikytųsi teisės aktų, ir Europos standartų rengimą; pritaria skatinimo ir sankcijų metodui, kai baudos turi veiksmingą atgrasomąjį poveikį, o už taisyklių laikymąsi teikiamos paskatos;

| 39. | dar kartą pažymi, kad baudų nustatymo metodas pateikiamas ne teisėkūros procedūra priimtoje priemonėje – 2006 m. baudų nustatymo gairėse, ir dar kartą primygtinai ragina Komisiją, remiantis teisėtumo principu, į Reglamentą (EB) Nr. 1/2003 įtraukti išsamų baudų apskaičiavimo pagrindą ir naujus baudų skyrimo principus; |
| --- | --- |

39.

dar kartą pažymi, kad baudų nustatymo metodas pateikiamas ne teisėkūros procedūra priimtoje priemonėje – 2006 m. baudų nustatymo gairėse, ir dar kartą primygtinai ragina Komisiją, remiantis teisėtumo principu, į Reglamentą (EB) Nr. 1/2003 įtraukti išsamų baudų apskaičiavimo pagrindą ir naujus baudų skyrimo principus;

| 40. | pakartoja Parlamento raginimą bendrai persvarstyti Komisijos baudų nustatymo gaires, atsižvelgiant į šešerius praktinės patirties metus; mano, kad atliekant šį persvarstymą turėtų būti išnagrinėtas atitikties teisės aktams programų vaidmuo, konkrečiai nurodytos sąlygos, kuriomis patronuojančiosios bendrovės, kurios daro lemiamą įtaką patronuojamajai bendrovei, turėtų būti laikomos solidariai atsakingomis už jų patronuojamųjų bendrovių antimonopolinių taisyklių pažeidimus, ir apsvarstyti atleidimo nuo baudų ar jų sumažinimo, pakartotinio pažeidimo, apyvartos viršutinės ribos ir viešųjų ir privačiųjų įsipareigojimų sąveikos problemas; |
| --- | --- |

40.

pakartoja Parlamento raginimą bendrai persvarstyti Komisijos baudų nustatymo gaires, atsižvelgiant į šešerius praktinės patirties metus; mano, kad atliekant šį persvarstymą turėtų būti išnagrinėtas atitikties teisės aktams programų vaidmuo, konkrečiai nurodytos sąlygos, kuriomis patronuojančiosios bendrovės, kurios daro lemiamą įtaką patronuojamajai bendrovei, turėtų būti laikomos solidariai atsakingomis už jų patronuojamųjų bendrovių antimonopolinių taisyklių pažeidimus, ir apsvarstyti atleidimo nuo baudų ar jų sumažinimo, pakartotinio pažeidimo, apyvartos viršutinės ribos ir viešųjų ir privačiųjų įsipareigojimų sąveikos problemas;

| 41. | pakartoja, kad išaugo prašymų sumažinti baudas dėl neišgalėjimo jų sumokėti skaičius, ypač iš vieną produktą gaminančių įmonių ir MVĮ; pakartoja, jog siekiant neleisti įmonėms žlugti, kaip alternatyva baudų sumažinimui galėtų būti apsvarstyta atidėtų mokėjimų ir (arba) mokėjimų dalimis sistema; |
| --- | --- |

41.

pakartoja, kad išaugo prašymų sumažinti baudas dėl neišgalėjimo jų sumokėti skaičius, ypač iš vieną produktą gaminančių įmonių ir MVĮ; pakartoja, jog siekiant neleisti įmonėms žlugti, kaip alternatyva baudų sumažinimui galėtų būti apsvarstyta atidėtų mokėjimų ir (arba) mokėjimų dalimis sistema;

| 42. | palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į specifinius vieną produktą gaminančių įmonių poreikius savo sprendime (2012 m. kovo 28 d. COMP/39452); |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į specifinius vieną produktą gaminančių įmonių poreikius savo sprendime (2012 m. kovo 28 d. COMP/39452);

Su konkrečiais sektoriais susiję aspektai

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau daryti pažangą siekiant baigti formuoti bendrąją transporto rinką kartu užtikrinant atvirą ir teisingą konkurenciją transporto, pašto ir turizmo sektoriuose ir atsižvelgiant į kitų Sąjungos politikos sričių tikslus, pvz., į tinkamą transporto ir judumo paslaugų teikimą, politikos tikslus viešųjų paslaugų, socialinių standartų, saugos ir aplinkos apsaugos srityse, taip pat į ES tikslus išmetamo CO2 kiekio mažinimo ir priklausomybės nuo naftos srityse; palankiai vertina pranešimą dėl II bendrosios rinkos akto, kuriuo siekiama pagaliau sukurti Bendrą Europos dangų ir toliau atverti geležinkelių rinką bei sukurti bendrą geležinkelių erdvę; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau daryti pažangą siekiant baigti formuoti bendrąją transporto rinką kartu užtikrinant atvirą ir teisingą konkurenciją transporto, pašto ir turizmo sektoriuose ir atsižvelgiant į kitų Sąjungos politikos sričių tikslus, pvz., į tinkamą transporto ir judumo paslaugų teikimą, politikos tikslus viešųjų paslaugų, socialinių standartų, saugos ir aplinkos apsaugos srityse, taip pat į ES tikslus išmetamo CO2 kiekio mažinimo ir priklausomybės nuo naftos srityse; palankiai vertina pranešimą dėl II bendrosios rinkos akto, kuriuo siekiama pagaliau sukurti Bendrą Europos dangų ir toliau atverti geležinkelių rinką bei sukurti bendrą geležinkelių erdvę;

| 44. | yra įsitikinęs, kad Komisija turėtų toliau stiprinti konkurencijos politikos ir transporto politikos sąsajas, kad būtų pagerintas Europos transporto sektoriaus konkurencingumas; |
| --- | --- |

44.

yra įsitikinęs, kad Komisija turėtų toliau stiprinti konkurencijos politikos ir transporto politikos sąsajas, kad būtų pagerintas Europos transporto sektoriaus konkurencingumas;

| 45. | ragina Komisiją iniciatyviau skatinti konkurencijos taisyklių konvergenciją per tarptautines derybas siekiant užtikrinti ES ir trečiosioms šalims vienodas sąlygas transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją iniciatyviau skatinti konkurencijos taisyklių konvergenciją per tarptautines derybas siekiant užtikrinti ES ir trečiosioms šalims vienodas sąlygas transporto sektoriuje;

| 46. | pabrėžia, kad svarbu vienodai vystyti Europos transporto erdvę ir šalinti valstybių narių transporto infrastruktūrų ir sistemų išsivystymo spragas, kad būtų išties suformuota bendra Europos rinka ir užtikrinta sąžininga konkurencija transporto srityje; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad svarbu vienodai vystyti Europos transporto erdvę ir šalinti valstybių narių transporto infrastruktūrų ir sistemų išsivystymo spragas, kad būtų išties suformuota bendra Europos rinka ir užtikrinta sąžininga konkurencija transporto srityje;

| 47. | atkreipia dėmesį į mokesčių skirtumų poveikį skirtingų rūšių transporto konkurencijai ir įvairiarūšiam vežimui ir ragina Komisiją pateikti skirtingų rūšių transporto mokesčių ir skirtingų PVM sistemų apžvalgą; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į mokesčių skirtumų poveikį skirtingų rūšių transporto konkurencijai ir įvairiarūšiam vežimui ir ragina Komisiją pateikti skirtingų rūšių transporto mokesčių ir skirtingų PVM sistemų apžvalgą;

| 48. | pabrėžia, kad norint užtikrinti laisvą ir sąžiningą konkurenciją Europos lygmeniu turi būti pašalintos fizinės, techninės ir reguliavimo kliūtys tarp valstybių narių, pirmiausia kuriant sąveikius ir veiksmingus transeuropinius tinklus; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad norint užtikrinti laisvą ir sąžiningą konkurenciją Europos lygmeniu turi būti pašalintos fizinės, techninės ir reguliavimo kliūtys tarp valstybių narių, pirmiausia kuriant sąveikius ir veiksmingus transeuropinius tinklus;

| 49. | iš esmės teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl visų rūšių transporto keleivių teisių, tačiau pabrėžia, kad kiekvienos rūšies transportas natūraliai kitoks ir kad pagal Komisijos pasiūlymą – nors ir garantuojamos esamos keleivių teisės – taip pat turi būti užtikrintas proporcingas ir lankstus požiūris, kuriuo remiantis būtų pripažinti įvairių rūšių transporto skirtumai; |
| --- | --- |

49.

iš esmės teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl visų rūšių transporto keleivių teisių, tačiau pabrėžia, kad kiekvienos rūšies transportas natūraliai kitoks ir kad pagal Komisijos pasiūlymą – nors ir garantuojamos esamos keleivių teisės – taip pat turi būti užtikrintas proporcingas ir lankstus požiūris, kuriuo remiantis būtų pripažinti įvairių rūšių transporto skirtumai;

| 50. | ragina susijusias institucijas atsižvelgiant į ES ir JAV oro transporto susitarimą aktyviau bendradarbiauti stengiantis parengti suderinamus reguliavimo principus, kurie būtų taikomi oro transporto bendrovių aljansų konkurencijos klausimams spręsti, ir aktyviai ieškoti būdų, kaip pagrindiniai aljansai galėtų aktyviai konkuruoti transatlantinėje rinkoje; |
| --- | --- |

50.

ragina susijusias institucijas atsižvelgiant į ES ir JAV oro transporto susitarimą aktyviau bendradarbiauti stengiantis parengti suderinamus reguliavimo principus, kurie būtų taikomi oro transporto bendrovių aljansų konkurencijos klausimams spręsti, ir aktyviai ieškoti būdų, kaip pagrindiniai aljansai galėtų aktyviai konkuruoti transatlantinėje rinkoje;

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagreitinti teisės aktų dėl Bendro Europos dangaus įgyvendinimą siekiant, kad kainodaros paslaugos taptų skaidresnės, taip palengvinant konkurencijos taisyklių laikymosi stebėjimą ir užtikrinant maksimalų konkurencingumą ir saugumą Europos mazge, ir tęsti savo darbą siekiant skatinti konkurencingumą Europos oro uostuose, kad būtų užtikrinta ekonominė nauda ir nauda keleiviams; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją ir valstybes nares pagreitinti teisės aktų dėl Bendro Europos dangaus įgyvendinimą siekiant, kad kainodaros paslaugos taptų skaidresnės, taip palengvinant konkurencijos taisyklių laikymosi stebėjimą ir užtikrinant maksimalų konkurencingumą ir saugumą Europos mazge, ir tęsti savo darbą siekiant skatinti konkurencingumą Europos oro uostuose, kad būtų užtikrinta ekonominė nauda ir nauda keleiviams;

| 52. | ragina Komisiją pateikti įrodymais grįstų atvejų, kai oro bendrovės yra palankesnėje padėtyje, palyginti su kitais paslaugų teikėjais dėl joms sudarytų specialių sąlygų, arba kai tvirtinama, kad jos piktnaudžiauja dominuojančia padėtimi tam tikruose oro uostuose, ypač taikydamos vieno bagažo vieneto taisyklę ir kitus rankinio bagažo apribojimus, apžvalgą; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją pateikti įrodymais grįstų atvejų, kai oro bendrovės yra palankesnėje padėtyje, palyginti su kitais paslaugų teikėjais dėl joms sudarytų specialių sąlygų, arba kai tvirtinama, kad jos piktnaudžiauja dominuojančia padėtimi tam tikruose oro uostuose, ypač taikydamos vieno bagažo vieneto taisyklę ir kitus rankinio bagažo apribojimus, apžvalgą;

| 53. | mano, kad komercinė veikla yra labai svarbus oro uostų pajamų šaltinis ir kad pagal tokią agresyvią praktiką gali būti piktnaudžiaujama dominuojančia vežėjo padėtimi; |
| --- | --- |

53.

mano, kad komercinė veikla yra labai svarbus oro uostų pajamų šaltinis ir kad pagal tokią agresyvią praktiką gali būti piktnaudžiaujama dominuojančia vežėjo padėtimi;

| 54. | ragina Komisiją stiprinti prekybos tarpsniais, jų naudojimo ir paskirstymo Europos oro uostuose stebėseną, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija, taip pat regioninio susisiekimo visoje Europoje apsauga; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją stiprinti prekybos tarpsniais, jų naudojimo ir paskirstymo Europos oro uostuose stebėseną, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija, taip pat regioninio susisiekimo visoje Europoje apsauga;

| 55. | ragina Komisiją stebėti priemones, darančias įtaką pigiems oro vežėjams, siekiant užtikrinti, kad jos nebūtų nesąžiningos konkurencijos priemonės; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją stebėti priemones, darančias įtaką pigiems oro vežėjams, siekiant užtikrinti, kad jos nebūtų nesąžiningos konkurencijos priemonės;

| 56. | ragina Komisiją persvarstant ES gaires, susijusias su valstybės pagalba aviacijai ir oro uostams, užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma konkurencija, ir visiems rinkos dalyviams būtų nustatytos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją persvarstant ES gaires, susijusias su valstybės pagalba aviacijai ir oro uostams, užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma konkurencija, ir visiems rinkos dalyviams būtų nustatytos vienodos sąlygos;

| 57. | pažymi, kad pažanga, padaryta liberalizuojant Europos geležinkelių sektorių, ribota ir kad esant tokiai padėčiai geležinkelių padėtis kitų rūšių transporto atžvilgiu nepalanki, ypač turint mintyje klausimus, susijusius su sektoriaus konkurencingumu visoje Europoje; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad pažanga, padaryta liberalizuojant Europos geležinkelių sektorių, ribota ir kad esant tokiai padėčiai geležinkelių padėtis kitų rūšių transporto atžvilgiu nepalanki, ypač turint mintyje klausimus, susijusius su sektoriaus konkurencingumu visoje Europoje;

| 58. | ragina Komisiją baigti įgyvendinti bendrą Europos geležinkelių erdvę užtikrinant, kad būtų parengtos tinkamos sąlygos siekiant atverti sektorių laisvai ir sąžiningai konkurencijai, be kita ko, taikant priemones, kuriomis sudaromos galimybės veiksmingoms ir pažangioms geležinkelio bendrovėms vykdyti visapusišką veiklą, užtikrinant aiškų infrastruktūros valdytojų ir geležinkelių bendrovių atskyrimą, steigiant stiprias nacionalines reguliavimo tarnybas ir suderinant personalo tarnybos nuostatus; ragina Komisiją rengiantis atverti keleivinio geležinkelių transporto vidaus rinką atsižvelgti į skirtingus nacionalinių geležinkelių bendrovių veiklos modelius ir pateikti specialius pasiūlymus siekiant nutraukti netiesioginius konkurencijos apribojimus, kuriuos lemia nenuoseklios saugos, sąveikumo ir autorizacijos nuostatos; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją baigti įgyvendinti bendrą Europos geležinkelių erdvę užtikrinant, kad būtų parengtos tinkamos sąlygos siekiant atverti sektorių laisvai ir sąžiningai konkurencijai, be kita ko, taikant priemones, kuriomis sudaromos galimybės veiksmingoms ir pažangioms geležinkelio bendrovėms vykdyti visapusišką veiklą, užtikrinant aiškų infrastruktūros valdytojų ir geležinkelių bendrovių atskyrimą, steigiant stiprias nacionalines reguliavimo tarnybas ir suderinant personalo tarnybos nuostatus; ragina Komisiją rengiantis atverti keleivinio geležinkelių transporto vidaus rinką atsižvelgti į skirtingus nacionalinių geležinkelių bendrovių veiklos modelius ir pateikti specialius pasiūlymus siekiant nutraukti netiesioginius konkurencijos apribojimus, kuriuos lemia nenuoseklios saugos, sąveikumo ir autorizacijos nuostatos;

| 59. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad geležinkelių transporto sektorius būtų atvertas sąžiningai konkurencijai, taip pat užtikrinti geresnę paslaugų kokybę nekeliant pavojaus viešųjų paslaugų teikimui; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad geležinkelių transporto sektorius būtų atvertas sąžiningai konkurencijai, taip pat užtikrinti geresnę paslaugų kokybę nekeliant pavojaus viešųjų paslaugų teikimui;

| 60. | pabrėžia, kad tolesnis ES krovinių vežimo kelių transportu rinkos atvėrimas gali būti priimtinas tik visose valstybėse narėse užtikrinus vienodas sąlygas transporto bendrovėms, taip pat socialinės srities teisės aktų ir mobiliųjų darbuotojų darbo sąlygų apsaugą; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad tolesnis ES krovinių vežimo kelių transportu rinkos atvėrimas gali būti priimtinas tik visose valstybėse narėse užtikrinus vienodas sąlygas transporto bendrovėms, taip pat socialinės srities teisės aktų ir mobiliųjų darbuotojų darbo sąlygų apsaugą;

| 61. | pabrėžia būtinybę vengti nesąžiningos konkurencijos liberalizuotame kelių transporto sektoriuje užtikrinant, kad būtų tinkamai taikomos socialinės, saugos ir aplinkos apsaugos taisyklės, ypatingą dėmesį kreipiant į šios rinkos atvėrimą kabotažui ir į dempingo veiklą; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia būtinybę vengti nesąžiningos konkurencijos liberalizuotame kelių transporto sektoriuje užtikrinant, kad būtų tinkamai taikomos socialinės, saugos ir aplinkos apsaugos taisyklės, ypatingą dėmesį kreipiant į šios rinkos atvėrimą kabotažui ir į dempingo veiklą;

| 62. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pateikti konkrečius pasiūlymus, kuriais siekiama pašalinti didelius valstybių narių tarpusavio skirtumus, susijusius su baudomis už didelius Bendrijos teisės kelių transporto srityje pažeidimus, ir taip pašalinti šiuos konkurencijos iškraipymus; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pateikti konkrečius pasiūlymus, kuriais siekiama pašalinti didelius valstybių narių tarpusavio skirtumus, susijusius su baudomis už didelius Bendrijos teisės kelių transporto srityje pažeidimus, ir taip pašalinti šiuos konkurencijos iškraipymus;

| 63. | ragina valstybes nares įgyvendinti trečiąją Pašto direktyvą; ragina Komisiją atidžiai įvertinti socialines pašto rinkos ir įpareigojimo teikti universaliąsias paslaugas šioje srityje, įskaitant universaliųjų paslaugų finansavimą, liberalizavimo pasekmes ir apie jas pranešti; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares įgyvendinti trečiąją Pašto direktyvą; ragina Komisiją atidžiai įvertinti socialines pašto rinkos ir įpareigojimo teikti universaliąsias paslaugas šioje srityje, įskaitant universaliųjų paslaugų finansavimą, liberalizavimo pasekmes ir apie jas pranešti;

| 64. | atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, naują konsoliduotą kompetenciją ir turizmo ekonominį potencialą ES, ragina Komisiją skatinti iniciatyvų turizmo bendrovių bendradarbiavimą ir imtis reikalingų priemonių siekiant užtikrinti pasaulinį geriausių ES turizmo vietų konkurencingumą; ragina Komisiją pagreitinti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl turizmo paslaugų paketų procedūras siekiant užtikrinti tinkamą konkurenciją ir neabejotinai laisvą Europos turizmo sektoriaus rinką; |
| --- | --- |

64.

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, naują konsoliduotą kompetenciją ir turizmo ekonominį potencialą ES, ragina Komisiją skatinti iniciatyvų turizmo bendrovių bendradarbiavimą ir imtis reikalingų priemonių siekiant užtikrinti pasaulinį geriausių ES turizmo vietų konkurencingumą; ragina Komisiją pagreitinti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl turizmo paslaugų paketų procedūras siekiant užtikrinti tinkamą konkurenciją ir neabejotinai laisvą Europos turizmo sektoriaus rinką;

| 65. | mano, kad taikant valstybės pagalbos teisės aktus turėtų būti prisidedama prie strategijos „ES 2020“ tikslų įgyvendinimo, ypač sudarant sąlygas investuoti į realiąją ekonomiką ir skatinant didesnį išteklių sutelkimą į mokslinius tyrimus, inovacijas ir tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

65.

mano, kad taikant valstybės pagalbos teisės aktus turėtų būti prisidedama prie strategijos „ES 2020“ tikslų įgyvendinimo, ypač sudarant sąlygas investuoti į realiąją ekonomiką ir skatinant didesnį išteklių sutelkimą į mokslinius tyrimus, inovacijas ir tvarų vystymąsi;

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos elektroninių mokėjimų rinka vis dar susiskaldžiusi tiek tarpvalstybiniu, tiek nacionaliniu lygmenimis; skatina imtis priemonių ir vykdymo užtikrinimo priemonių, reikalingų užtikrinti, kad būtų sukurta atviresnė, skaidresnė, inovatyvesnė ir konkurencingesnė bendroji mokėjimų rinka, kuri visiems vartotojams suteiktų pasirinkimą ir pranašumų, susijusių su mokėjimu kortele, internetu ir mobiliuoju mokėjimu, įskaitant mokėjimą mobiliuoju telefonu, sąveikumu, išlaidomis ir perkeliamumu; dėl to ragina Komisiją įvertinti būdus pritraukti naujų dalyvių į Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinką ir drauge apsaugoti būsimas technologines inovacijas šiame sektoriuje; mano, kad būtina sugriežtinti daugiašalių tarpbankinių mokesčių (angl. MIF) priežiūrą ir pritaria II bendrosios rinkos akte išdėstytiems pasiūlymams, susijusiems su Mokėjimo paslaugų direktyvos persvarstymu ir teisėkūros iniciatyva dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos elektroninių mokėjimų rinka vis dar susiskaldžiusi tiek tarpvalstybiniu, tiek nacionaliniu lygmenimis; skatina imtis priemonių ir vykdymo užtikrinimo priemonių, reikalingų užtikrinti, kad būtų sukurta atviresnė, skaidresnė, inovatyvesnė ir konkurencingesnė bendroji mokėjimų rinka, kuri visiems vartotojams suteiktų pasirinkimą ir pranašumų, susijusių su mokėjimu kortele, internetu ir mobiliuoju mokėjimu, įskaitant mokėjimą mobiliuoju telefonu, sąveikumu, išlaidomis ir perkeliamumu; dėl to ragina Komisiją įvertinti būdus pritraukti naujų dalyvių į Europos mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinką ir drauge apsaugoti būsimas technologines inovacijas šiame sektoriuje; mano, kad būtina sugriežtinti daugiašalių tarpbankinių mokesčių (angl. MIF) priežiūrą ir pritaria II bendrosios rinkos akte išdėstytiems pasiūlymams, susijusiems su Mokėjimo paslaugų direktyvos persvarstymu ir teisėkūros iniciatyva dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių;

| 67. | pritaria Komisijos ketinimui toliau atidžiai stebėti finansų rinkų skaidrumą, tačiau mano, kad reikalingos papildomos pastangos siekiant užtikrinti, kad būtų laiku teikiama patikima aukštos kokybės informacija, ypač apie išvestinių finansinių priemonių rinkas; |
| --- | --- |

67.

pritaria Komisijos ketinimui toliau atidžiai stebėti finansų rinkų skaidrumą, tačiau mano, kad reikalingos papildomos pastangos siekiant užtikrinti, kad būtų laiku teikiama patikima aukštos kokybės informacija, ypač apie išvestinių finansinių priemonių rinkas;

| 68. | mano, kad įmonių konkurencija turėtų vykti tokiu pagrindu, kuriuo tinkamai užtikrinamos vartotojų teisės, ir kad kolektyvinė žalos atlyginimo sistema ir alternatyvaus ginčų sprendimo sistema – tai esminės priemonės šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

68.

mano, kad įmonių konkurencija turėtų vykti tokiu pagrindu, kuriuo tinkamai užtikrinamos vartotojų teisės, ir kad kolektyvinė žalos atlyginimo sistema ir alternatyvaus ginčų sprendimo sistema – tai esminės priemonės šiam tikslui pasiekti;

| 69. | mano, kad Komisija paprastai vertina tik piktnaudžiavimą įmonės padėtimi rinkoje; mano, kad siekiant išvengti kartelinių susitarimų sudarymo rizikos, kai kuriose rinkose to neužtenka; prašo Komisijos išnagrinėti, kaip kuo labiau sumažinti kartelių susidarymo riziką ir kuo labiau padidinti konkurenciją; ragina Komisiją pateikti aiškias ir skaidrias konkurencijos politikos gaires, kuriose būtų atsižvelgiama į šiuos principus; |
| --- | --- |

69.

mano, kad Komisija paprastai vertina tik piktnaudžiavimą įmonės padėtimi rinkoje; mano, kad siekiant išvengti kartelinių susitarimų sudarymo rizikos, kai kuriose rinkose to neužtenka; prašo Komisijos išnagrinėti, kaip kuo labiau sumažinti kartelių susidarymo riziką ir kuo labiau padidinti konkurenciją; ragina Komisiją pateikti aiškias ir skaidrias konkurencijos politikos gaires, kuriose būtų atsižvelgiama į šiuos principus;

| 70. | ragina Komisiją siekti visapusiškai įgyvendinti energijos vidaus rinkos teisės aktų rinkinį, atsižvelgiant į tai, kad atvira ir konkurencinga bendroji rinka energijos sektoriuje dar nevisiškai sukurta; ragina Komisiją aktyviai stebėti konkurenciją energijos rinkose, ypač kai privatizuojant viešąsias paslaugų įmones atsiranda monopolinės arba oligopolinės rinkos; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją siekti visapusiškai įgyvendinti energijos vidaus rinkos teisės aktų rinkinį, atsižvelgiant į tai, kad atvira ir konkurencinga bendroji rinka energijos sektoriuje dar nevisiškai sukurta; ragina Komisiją aktyviai stebėti konkurenciją energijos rinkose, ypač kai privatizuojant viešąsias paslaugų įmones atsiranda monopolinės arba oligopolinės rinkos;

| 71. | pažymi, kad dėl to, jog nėra veiksmingos teisinės žalos atlyginimo dėl konkurencijos teisės aktų pažeidimų sistemos, nukenčia vartotojai ir kad baudos už šių taisyklių pažeidimus mokamos tik į valstybių narių biudžetus; |
| --- | --- |

71.

pažymi, kad dėl to, jog nėra veiksmingos teisinės žalos atlyginimo dėl konkurencijos teisės aktų pažeidimų sistemos, nukenčia vartotojai ir kad baudos už šių taisyklių pažeidimus mokamos tik į valstybių narių biudžetus;

| 72. | ragina Komisiją užtikrinti sąžiningą gamintojų ir platintojų derybinių galių pusiausvyrą ir kartu pabrėžia:






  — | kovos su diskriminuojamąja praktika platinimo internetu srityje, vadovaujantis reglamentu dėl vertikaliųjų apribojimų bendrosios išimties (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 330/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims) svarbą siekiant užtikrinti platintojams galimybę naudoti naujoviškus platinimo metodus, pvz., interneto platformas, ir pasiekti daugiau ir įvairesnių vartotojų; |
| --- | --- | --- |

72.

ragina Komisiją užtikrinti sąžiningą gamintojų ir platintojų derybinių galių pusiausvyrą ir kartu pabrėžia:

—

kovos su diskriminuojamąja praktika platinimo internetu srityje, vadovaujantis reglamentu dėl vertikaliųjų apribojimų bendrosios išimties (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 330/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims) svarbą siekiant užtikrinti platintojams galimybę naudoti naujoviškus platinimo metodus, pvz., interneto platformas, ir pasiekti daugiau ir įvairesnių vartotojų;

| — | prekybininkų svarbą naujų variklinių transporto priemonių prekybos rinkose, kai 2013 m. gegužės 31 d. nustos galioti Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1400/2002; prašo Komisijos pabrėžti poreikį išplėtoti gamintojų ir prekybininkų gero elgesio principus, taikytinus vertikaliuosiuose variklinių transporto priemonių sektoriaus susitarimuose, ypač dėl investicijų apsaugos po sutarties nutraukimo ir dėl galimybės perduoti verslą kitam to paties prekės ženklo tinklo nariui, siekiant skatinti skaidrumą komerciniuose ir sutartiniuose šalių santykiuose; |
| --- | --- |

—

prekybininkų svarbą naujų variklinių transporto priemonių prekybos rinkose, kai 2013 m. gegužės 31 d. nustos galioti Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1400/2002; prašo Komisijos pabrėžti poreikį išplėtoti gamintojų ir prekybininkų gero elgesio principus, taikytinus vertikaliuosiuose variklinių transporto priemonių sektoriaus susitarimuose, ypač dėl investicijų apsaugos po sutarties nutraukimo ir dėl galimybės perduoti verslą kitam to paties prekės ženklo tinklo nariui, siekiant skatinti skaidrumą komerciniuose ir sutartiniuose šalių santykiuose;

| 73. | todėl teigiamai vertina suinteresuotųjų maisto tiekimo grandinės subjektų pastangas susitarti dėl gerosios patirties principų taikymo verslo įmonių tarpusavio santykiams ir dėl įgyvendinimo priemonių laisvos ir sąžiningos konkurencijos klausimu; ragina Komisiją toliau būti įsipareigojusiai stebėti, kaip įgyvendinami šie principai, taip darys ir Parlamentas per savo kasmetines apskritojo stalo diskusijas mažmeninės prekybos klausimais (angl. Retail Roundtable); |
| --- | --- |

73.

todėl teigiamai vertina suinteresuotųjų maisto tiekimo grandinės subjektų pastangas susitarti dėl gerosios patirties principų taikymo verslo įmonių tarpusavio santykiams ir dėl įgyvendinimo priemonių laisvos ir sąžiningos konkurencijos klausimu; ragina Komisiją toliau būti įsipareigojusiai stebėti, kaip įgyvendinami šie principai, taip darys ir Parlamentas per savo kasmetines apskritojo stalo diskusijas mažmeninės prekybos klausimais (angl. Retail Roundtable);

| 74. | pripažįsta, kad frančizė yra tinkamas būdas nepriklausomiems mažmeniniams prekybininkams išsilaikyti labai konkurencingoje aplinkoje; ragina Komisiją stebėti frančizės turėtojų ir jos gavėjų santykių raidą, užtikrinti tinkamą jų derybinių galių pusiausvyrą ir prireikus pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

74.

pripažįsta, kad frančizė yra tinkamas būdas nepriklausomiems mažmeniniams prekybininkams išsilaikyti labai konkurencingoje aplinkoje; ragina Komisiją stebėti frančizės turėtojų ir jos gavėjų santykių raidą, užtikrinti tinkamą jų derybinių galių pusiausvyrą ir prireikus pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| 75. | mano, kad palaikydama santykius su Parlamentu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu Komisija taip pat turėtų geriau struktūruoti savo bendradarbiavimą su vartotojų organizacijomis ir kad šie ryšiai turėtų būti laikomi svarbiu konkurencijos taisyklių priežiūros aspektu; dėl šios priežasties Komisijos Konkurencijos GD ir minėtų organizacijų dialogas turėtų būti skatinamas ir sustiprintas; |
| --- | --- |

75.

mano, kad palaikydama santykius su Parlamentu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu Komisija taip pat turėtų geriau struktūruoti savo bendradarbiavimą su vartotojų organizacijomis ir kad šie ryšiai turėtų būti laikomi svarbiu konkurencijos taisyklių priežiūros aspektu; dėl šios priežasties Komisijos Konkurencijos GD ir minėtų organizacijų dialogas turėtų būti skatinamas ir sustiprintas;

| 76. | palankiai vertina valstybės pagalbos politiką, kuri padėjo stabilizuoti finansų sistemą, kai buvo taikoma bankams; ragina Komisiją įtraukti valstybei priklausančius ilgalaikių investicijų bankus, įskaitant Europos investicijų banką, į bendrosios rinkos veikimo vertinimą; |
| --- | --- |

76.

palankiai vertina valstybės pagalbos politiką, kuri padėjo stabilizuoti finansų sistemą, kai buvo taikoma bankams; ragina Komisiją įtraukti valstybei priklausančius ilgalaikių investicijų bankus, įskaitant Europos investicijų banką, į bendrosios rinkos veikimo vertinimą;

| 77. | mano, kad žiniasklaidos nuosavybė ir valdymas turėtų būti skaidrūs ir nekoncentruoti; ragina Komisiją įvertinti, kaip galiojančios konkurencijos taisyklės siejamos su augančia komercinės žiniasklaidos koncentracija valstybėse narėse; taip pat ragina Komisiją taikyti konkurencijos taisykles ir įsikišti, kai žiniasklaidos koncentracija pernelyg didelė ir kai gresia pavojus žiniasklaidos pliuralizmui; ragina parengti taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad interesų konfliktai būtų nustatomi ir sprendžiami tinkamai; |
| --- | --- |

77.

mano, kad žiniasklaidos nuosavybė ir valdymas turėtų būti skaidrūs ir nekoncentruoti; ragina Komisiją įvertinti, kaip galiojančios konkurencijos taisyklės siejamos su augančia komercinės žiniasklaidos koncentracija valstybėse narėse; taip pat ragina Komisiją taikyti konkurencijos taisykles ir įsikišti, kai žiniasklaidos koncentracija pernelyg didelė ir kai gresia pavojus žiniasklaidos pliuralizmui; ragina parengti taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad interesų konfliktai būtų nustatomi ir sprendžiami tinkamai;

| 78. | ragina Komisiją geriau suderinti konkurencijos politiką su strategijos „ES 2020 m.“ užimtumo tikslais, kad būtų geriau remiamos pagrindinės darbo vietų kūrėjos – MVĮ; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją geriau suderinti konkurencijos politiką su strategijos „ES 2020 m.“ užimtumo tikslais, kad būtų geriau remiamos pagrindinės darbo vietų kūrėjos – MVĮ;

| 79. | ragina Komisiją metinėse ataskaitose nurodyti konkretų konkurencijos politikos poveikį užimtumo ir socialiniams klausimams; |
| --- | --- |

79.

ragina Komisiją metinėse ataskaitose nurodyti konkretų konkurencijos politikos poveikį užimtumo ir socialiniams klausimams;

| 80. | nurodo, kad konkurencingumas ES bus pasiektas inovacijomis ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų darbu, drauge nemažinant darbo užmokesčio ir (arba) pensijų, skatinant aukštus socialinius standartus visose jos valstybėse narėse ir didinant vidaus paklausą; todėl ragina valstybes nares daugiau investuoti į švietimą, profesinį mokymą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; |
| --- | --- |

80.

nurodo, kad konkurencingumas ES bus pasiektas inovacijomis ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų darbu, drauge nemažinant darbo užmokesčio ir (arba) pensijų, skatinant aukštus socialinius standartus visose jos valstybėse narėse ir didinant vidaus paklausą; todėl ragina valstybes nares daugiau investuoti į švietimą, profesinį mokymą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą;

| 81. | ragina valstybes nares vykdyti aktyvią ir integracinę darbo rinkos politiką, kad būtų sustiprintas Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumas ir darbo ieškantiems asmenims užtikrintas saugios, tvarios ir kokybiškos darbo vietos; |
| --- | --- |

81.

ragina valstybes nares vykdyti aktyvią ir integracinę darbo rinkos politiką, kad būtų sustiprintas Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumas ir darbo ieškantiems asmenims užtikrintas saugios, tvarios ir kokybiškos darbo vietos;

| 82. | pritaria Komisijos požiūriui dėl visuotinės VESP apibrėžties, nes jį taikant darbuotojų integracijos ir (arba) reintegracijos į darbo rinką priemonės priskiriamos prie piliečiams labai svarbių paslaugų; |
| --- | --- |

82.

pritaria Komisijos požiūriui dėl visuotinės VESP apibrėžties, nes jį taikant darbuotojų integracijos ir (arba) reintegracijos į darbo rinką priemonės priskiriamos prie piliečiams labai svarbių paslaugų;

| 83. | ragina Komisiją iš anksto skirti dėmesio būsimų su restruktūrizuojamų ir privatizuojamų įmonių darbuotojais susijusių situacijų vertinimui ir primena, kad per privatizavimo procesą nacionalinėms vyriausybėms ir Komisijai svarbiausias turi būti su užimtumu susijęs komponentas; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją iš anksto skirti dėmesio būsimų su restruktūrizuojamų ir privatizuojamų įmonių darbuotojais susijusių situacijų vertinimui ir primena, kad per privatizavimo procesą nacionalinėms vyriausybėms ir Komisijai svarbiausias turi būti su užimtumu susijęs komponentas;

| 84. | ragina Komisiją tęsti valstybės pagalbos taisyklių įgyvendinimo stebėseną, kadangi krizės šalutinis poveikis vis dar jaučiamas; pabrėžia būtinybę valstybėse narėse išsaugoti visuotinės svarbos paslaugas; |
| --- | --- |

84.

ragina Komisiją tęsti valstybės pagalbos taisyklių įgyvendinimo stebėseną, kadangi krizės šalutinis poveikis vis dar jaučiamas; pabrėžia būtinybę valstybėse narėse išsaugoti visuotinės svarbos paslaugas;

| 85. | ragina Komisiją kasmet Parlamentui ir toliau pranešti apie konkurencijos politikos taikymo pokyčius ir poveikį. |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją kasmet Parlamentui ir toliau pranešti apie konkurencijos politikos taikymo pokyčius ir poveikį.

o

o
  o

| 86. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms (NKI). |
| --- | --- |

86.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms (NKI).

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(2)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(3)  OL C 270, 2008 10 25, p. 8.

(4)  OL C 10, 2009 1 15, p. 2.

(5)  OL C 72, 2009 3 26, p. 1.

(6)  OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

(7)  OL C 16, 2009 1 22, p. 1.

(8)  OL C 6, 2011 1 11, p. 5.

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(10)  OL C 8, 2012 1 11, p. 4.

(11)  OL L 7, 2012 1 11, p. 3.

(12)  OL C 8, 2012 1 11, p. 15.

(13)  OL L 114, 2012 4 26, p. 8.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288

(15)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=74351

(16)  OL C 158, 2012 6 5, p. 4.

(17)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(18)  „Kiekvienas Komisijos narys užtikrina, kad Komisijos narys ir atitinkamo Parlamento komiteto pirmininkas reguliariai ir tiesiogiai keistųsi informacija“.

(19)  „Per tris mėnesius nuo Parlamento rezoliucijos priėmimo dienos Komisija raštu teikia Parlamentui informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi reaguojant į konkrečius Parlamento rezoliucijose pateikiamus prašymus, taip pat informuoja Parlamentą apie tuos atvejus, kai ji negalėjo laikytis Parlamento požiūrio.“

(20)  http://consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(21)  OL C 304 E, 2005 12 1, p. 114.

(22)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 143.

(23)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 105.

(24)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 43.

(25)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 16.

(26)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 60.

(27)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0031.

(28)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0494.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/96

---

P7_TA(2013)0269

Pasirengimas Europos Vadovų Tarybos susitikimui (2013 m. birželio 27–28 d.). Demokratinis sprendimų priėmimas būsimoje EPS

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos demokratijos stiprinimo būsimoje EPS (2013/2672(RSP))

(2016/C 065/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijoje „Būsimi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų EPS klausimu. Atsakas į Komisijos komunikatus“ (1) Parlamentas laikosi nuomonės, kad formalus ekonominės politikos reformų ex ante koordinavimas ES lygmeniu turėtų būti: i) sustiprintas pagal Bendrijos metodą; ii) suderintas su Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro priemonėmis ir iii) parengtas derinant jį su solidarumu ir paskatomis paremtomis priemonėmis; |
| --- | --- |

A.

kadangi savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijoje „Būsimi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų EPS klausimu. Atsakas į Komisijos komunikatus“ (1) Parlamentas laikosi nuomonės, kad formalus ekonominės politikos reformų ex ante koordinavimas ES lygmeniu turėtų būti: i) sustiprintas pagal Bendrijos metodą; ii) suderintas su Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro priemonėmis ir iii) parengtas derinant jį su solidarumu ir paskatomis paremtomis priemonėmis;

| B. | kadangi reikėtų nustatyti ex ante koordinavimo mechanizmus, kurie būtų taikomi visose euro zonos valstybėse narėse ir kurie būtų atviri visoms Sąjungos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

B.

kadangi reikėtų nustatyti ex ante koordinavimo mechanizmus, kurie būtų taikomi visose euro zonos valstybėse narėse ir kurie būtų atviri visoms Sąjungos valstybėms narėms;

| C. | kadangi minėtoje 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijoje Parlamentas laikosi nuomonės, kad bet kokia naujai pasiūlyta Konvergencijos ir konkurencingumo priemonė (KKP) turėtų būti priimta pagal įprastą teisėkūros procedūrą, paremta Bendrijos metodu ir kad ją taikant Parlamentas galėtų atlikti tinkamą tikrinimą; kadangi Parlamentas pabrėžia, jog toks mechanizmas turėtų būti finansuojamas pagal naująją priemonę, kuri pradėta taikyti ir yra valdoma pagal Bendrijos metodą kaip neatskiriama ES biudžeto dalis, tačiau viršija daugiametės finansinės programos aukščiausią ribą, kad būtų užtikrintas visapusiškas Parlamento dalyvavimas; kadangi sutinka su Komisijos nuomone, jog KKP yra svarbiausias tikrojo fiskalinio pajėgumo, kuris palaiko solidarumą ir tvarių, augimą skatinančių reformų įgyvendinimą, elementas; |
| --- | --- |

C.

kadangi minėtoje 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijoje Parlamentas laikosi nuomonės, kad bet kokia naujai pasiūlyta Konvergencijos ir konkurencingumo priemonė (KKP) turėtų būti priimta pagal įprastą teisėkūros procedūrą, paremta Bendrijos metodu ir kad ją taikant Parlamentas galėtų atlikti tinkamą tikrinimą; kadangi Parlamentas pabrėžia, jog toks mechanizmas turėtų būti finansuojamas pagal naująją priemonę, kuri pradėta taikyti ir yra valdoma pagal Bendrijos metodą kaip neatskiriama ES biudžeto dalis, tačiau viršija daugiametės finansinės programos aukščiausią ribą, kad būtų užtikrintas visapusiškas Parlamento dalyvavimas; kadangi sutinka su Komisijos nuomone, jog KKP yra svarbiausias tikrojo fiskalinio pajėgumo, kuris palaiko solidarumą ir tvarių, augimą skatinančių reformų įgyvendinimą, elementas;

| D. | kadangi Komisija turėtų nedelsdama pateikti pasiūlymų dėl įprasta teisėkūros procedūra priimamo akto dėl įsipareigojimų, kuriuos valstybių arba vyriausybių vadovai įtraukė į 2012 m. birželio 28 d. Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, perkėlimo į antrinės teisės aktus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija turėtų nedelsdama pateikti pasiūlymų dėl įprasta teisėkūros procedūra priimamo akto dėl įsipareigojimų, kuriuos valstybių arba vyriausybių vadovai įtraukė į 2012 m. birželio 28 d. Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, perkėlimo į antrinės teisės aktus;

| E. | kadangi minėtoje 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijoje Parlamentas pabrėžė, jog Europos semestro metu reikia priimti konvergencijos kodeksą, pagrįstą strategija „Europa 2020“ ir apimantį socialinį ramstį; |
| --- | --- |

E.

kadangi minėtoje 2013 m. gegužės 23 d. rezoliucijoje Parlamentas pabrėžė, jog Europos semestro metu reikia priimti konvergencijos kodeksą, pagrįstą strategija „Europa 2020“ ir apimantį socialinį ramstį;

| 1. | mano, kad didžiulį susirūpinimą kelia tai, jog Taryba demonstruoja neįtikėtiną užmojo stoką reaguodama į krizę; taip pat yra susirūpinęs dėl neigiamo poveikio, kurį Sąjungos gebėjimui priimti savarankiškus sprendimus daro nacionaliniai rinkimų procesai; apgailestauja, kad dar kartą buvo atidėti visi su būsimos EPS struktūra susiję sprendimai; taip pat apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Taryba du kartus pavėlavo priimti numatytus sprendimus būsimos EPS klausimu, ir nerimauja, kad ji tai gali padaryti dar kartą kitame aukščiausiojo lygio susitikime; |
| --- | --- |

1.

mano, kad didžiulį susirūpinimą kelia tai, jog Taryba demonstruoja neįtikėtiną užmojo stoką reaguodama į krizę; taip pat yra susirūpinęs dėl neigiamo poveikio, kurį Sąjungos gebėjimui priimti savarankiškus sprendimus daro nacionaliniai rinkimų procesai; apgailestauja, kad dar kartą buvo atidėti visi su būsimos EPS struktūra susiję sprendimai; taip pat apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Taryba du kartus pavėlavo priimti numatytus sprendimus būsimos EPS klausimu, ir nerimauja, kad ji tai gali padaryti dar kartą kitame aukščiausiojo lygio susitikime;

| 2. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad demokratinės atskaitomybės EPS (ketvirta sudedamoji dalis) klausimas Tarybos svarstymuose nebuvo tinkamai sprendžiamas; mano, kad tai yra visiškai apgailėtina; |
| --- | --- |

2.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad demokratinės atskaitomybės EPS (ketvirta sudedamoji dalis) klausimas Tarybos svarstymuose nebuvo tinkamai sprendžiamas; mano, kad tai yra visiškai apgailėtina;

| 3. | dar kartą primena, kad bet kokia tolimesnė iniciatyva dėl stiprios ir veiksmingos EPS, grindžiamos stabilumu, tvariu augimu, solidarumu ir demokratija, privalo būtinai būti įgyvendinama pagal Bendrijos metodą; pabrėžia, kad Europos Sąjungos institucijoms reikia taikyti nuoširdaus tarpusavio bendradarbiavimo praktiką; primena Europos Vadovų Tarybai, kad pagal Sutartis ji neturi jokių teisėkūros iniciatyvos prerogatyvų ir kad ji turi liautis nurodinėjusi Komisijai, kokios formos ir (arba) kokio turinio jos teisėkūros iniciatyva turi būti, ir neužgožti Komisijos koordinavimo, vykdomojo ir administravimo vaidmenų, kurie yra išdėstyti Sutartyse; |
| --- | --- |

3.

dar kartą primena, kad bet kokia tolimesnė iniciatyva dėl stiprios ir veiksmingos EPS, grindžiamos stabilumu, tvariu augimu, solidarumu ir demokratija, privalo būtinai būti įgyvendinama pagal Bendrijos metodą; pabrėžia, kad Europos Sąjungos institucijoms reikia taikyti nuoširdaus tarpusavio bendradarbiavimo praktiką; primena Europos Vadovų Tarybai, kad pagal Sutartis ji neturi jokių teisėkūros iniciatyvos prerogatyvų ir kad ji turi liautis nurodinėjusi Komisijai, kokios formos ir (arba) kokio turinio jos teisėkūros iniciatyva turi būti, ir neužgožti Komisijos koordinavimo, vykdomojo ir administravimo vaidmenų, kurie yra išdėstyti Sutartyse;

| 4. | šiomis aplinkybėmis ragina Europos Vadovų Tarybą be reikalo nesikišti į Europos semestro procesą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi procedūrų, dėl kurių susitarta; |
| --- | --- |

4.

šiomis aplinkybėmis ragina Europos Vadovų Tarybą be reikalo nesikišti į Europos semestro procesą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi procedūrų, dėl kurių susitarta;

| 5. | dar kartą primena, kad negali pritarti jokiems papildomiems tarpvyriausybiniams elementams, susijusiems su EPS, ir kad pagal savo prerogatyvas imsis visų būtinų ir tinkamų priemonių, jei šių perspėjimų nebūtų paisoma; primena, kad fiskalinis susitarimas vėliausiai per penkerius metus turėtų būti įtrauktas į ES teisę remiantis patirties jį įgyvendinant vertinimu, kaip nurodyta Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

5.

dar kartą primena, kad negali pritarti jokiems papildomiems tarpvyriausybiniams elementams, susijusiems su EPS, ir kad pagal savo prerogatyvas imsis visų būtinų ir tinkamų priemonių, jei šių perspėjimų nebūtų paisoma; primena, kad fiskalinis susitarimas vėliausiai per penkerius metus turėtų būti įtrauktas į ES teisę remiantis patirties jį įgyvendinant vertinimu, kaip nurodyta Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje 16 straipsnyje;

| 6. | primena savo pagrindinę poziciją, kad tvirtesnė EPS neturėtų skaldyti ES, o priešingai, turėtų paskatinti gilesnę integraciją ir stipresnį valdymą, kurį savanoriškai galėtų taikyti visos ne euro zonos valstybės narės; |
| --- | --- |

6.

primena savo pagrindinę poziciją, kad tvirtesnė EPS neturėtų skaldyti ES, o priešingai, turėtų paskatinti gilesnę integraciją ir stipresnį valdymą, kurį savanoriškai galėtų taikyti visos ne euro zonos valstybės narės;

| 7. | primena Komisijai, kad tik ji turi teisėkūros iniciatyvos teisę; todėl yra suglumęs, nes ji vis dar nepateikė teisės aktų tekstų, pagrįstų pasiūlymais, išdėstytais „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projekte“ (COM(2012)0777) ir Komisijos deklaracijoje, pridėtoje prie dviejų dokumentų rinkinio reglamentų; mano, kad jei Komisija skubiai nesiims šios iniciatyvos, ji nesilaikys savo politinių ir Sutartyje numatytų įpareigojimų; |
| --- | --- |

7.

primena Komisijai, kad tik ji turi teisėkūros iniciatyvos teisę; todėl yra suglumęs, nes ji vis dar nepateikė teisės aktų tekstų, pagrįstų pasiūlymais, išdėstytais „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projekte“ (COM(2012)0777) ir Komisijos deklaracijoje, pridėtoje prie dviejų dokumentų rinkinio reglamentų; mano, kad jei Komisija skubiai nesiims šios iniciatyvos, ji nesilaikys savo politinių ir Sutartyje numatytų įpareigojimų;

| 8. | ragina Komisiją Europos semestro metu pateikti pasiūlymą priimti konvergencijos kodeksą, paremtą strategija „Europa 2020“ ir sukuriantį tvirtą socialinį ramstį; primygtinai prašo, kad taikant nacionalines įgyvendinimo programas būtų užtikrinama, jog konvergencijos kodeksą įgyvendintų visos valstybės narės, remiamos paskatomis grindžiamo mechanizmo; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją Europos semestro metu pateikti pasiūlymą priimti konvergencijos kodeksą, paremtą strategija „Europa 2020“ ir sukuriantį tvirtą socialinį ramstį; primygtinai prašo, kad taikant nacionalines įgyvendinimo programas būtų užtikrinama, jog konvergencijos kodeksą įgyvendintų visos valstybės narės, remiamos paskatomis grindžiamo mechanizmo;

| 9. | primena, kad Parlamento prioritetas – užtikrinti, kad bet kokia nauja finansinė priemonė, susijusi su konvergencijos ir konkurencingumo priemone (KKP), būtų sudedamoji ES biudžeto dalis ir jai būtų visiškai taikoma įprasta biudžeto sudarymo procedūra; |
| --- | --- |

9.

primena, kad Parlamento prioritetas – užtikrinti, kad bet kokia nauja finansinė priemonė, susijusi su konvergencijos ir konkurencingumo priemone (KKP), būtų sudedamoji ES biudžeto dalis ir jai būtų visiškai taikoma įprasta biudžeto sudarymo procedūra;

| 10. | pabrėžia, kad Sąjungos valiuta yra euras, kad jos parlamentas yra Europos Parlamentas ir kad nustatant būsimą EPS struktūrą turi būti pripažinta, jog Europos Parlamentas yra vieta, kurioje Europos lygmeniu įgyvendinamas atskaitingumas; prašo, kad kiekvienu atveju, kai Sąjungai perduodamos naujos kompetencijos sritys ar jos lygmeniu sukuriami nauji įgaliojimai arba įsteigiamos naujos Sąjungos institucijos, būtų užtikrinamas atitinkamas Parlamento vykdomos demokratinės kontrolės lygis ir atskaitingumas jam; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad Sąjungos valiuta yra euras, kad jos parlamentas yra Europos Parlamentas ir kad nustatant būsimą EPS struktūrą turi būti pripažinta, jog Europos Parlamentas yra vieta, kurioje Europos lygmeniu įgyvendinamas atskaitingumas; prašo, kad kiekvienu atveju, kai Sąjungai perduodamos naujos kompetencijos sritys ar jos lygmeniu sukuriami nauji įgaliojimai arba įsteigiamos naujos Sąjungos institucijos, būtų užtikrinamas atitinkamas Parlamento vykdomos demokratinės kontrolės lygis ir atskaitingumas jam;

| 11. | pakartoja savo ankstesnius prašymus įtraukti Europos stabilumo mechanizmą (ESM) į Bendrijos acquis, kad jį butų galima administruoti vadovaujantis Bendrijos metodu ir kad jis būtų atskaitingas Parlamentui; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą šiuo klausimu; primena Euro grupei, kad Parlamentas gavo raštiškus patvirtinimus, jog ESM bus taikoma Parlamento kontrolė; |
| --- | --- |

11.

pakartoja savo ankstesnius prašymus įtraukti Europos stabilumo mechanizmą (ESM) į Bendrijos acquis, kad jį butų galima administruoti vadovaujantis Bendrijos metodu ir kad jis būtų atskaitingas Parlamentui; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą šiuo klausimu; primena Euro grupei, kad Parlamentas gavo raštiškus patvirtinimus, jog ESM bus taikoma Parlamento kontrolė;

| 12. | primena, kad ES dalyvavimui trejeto sistemoje turėtų būti taikoma demokratinė Parlamento kontrolė ir dėl jo turėtų būti atsiskaitoma Parlamentui; |
| --- | --- |

12.

primena, kad ES dalyvavimui trejeto sistemoje turėtų būti taikoma demokratinė Parlamento kontrolė ir dėl jo turėtų būti atsiskaitoma Parlamentui;

| 13. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad vėluojama steigti bankų sąjungą, taip pat yra susirūpinęs dėl ESM vykdomo tiesioginio bankų rekapitalizavimo praktinių aspektų; yra ypatingai sunerimęs dėl vykstančio ES bankų sistemos skaidymo; pabrėžia, kad tvirta ir plataus užmojo bankų sąjunga yra pagrindinė gilesnės ir tikresnės EPS sudėtinė dalis ir pagrindinė politikos kryptis, dėl kurios Parlamentas darė spaudimą daugiau negu trejus metus, ypač nuo tada, kai buvo priimtos pirmosios jo pozicijos dėl Europos bankininkystės institucijos reglamento; |
| --- | --- |

13.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad vėluojama steigti bankų sąjungą, taip pat yra susirūpinęs dėl ESM vykdomo tiesioginio bankų rekapitalizavimo praktinių aspektų; yra ypatingai sunerimęs dėl vykstančio ES bankų sistemos skaidymo; pabrėžia, kad tvirta ir plataus užmojo bankų sąjunga yra pagrindinė gilesnės ir tikresnės EPS sudėtinė dalis ir pagrindinė politikos kryptis, dėl kurios Parlamentas darė spaudimą daugiau negu trejus metus, ypač nuo tada, kai buvo priimtos pirmosios jo pozicijos dėl Europos bankininkystės institucijos reglamento;

| 14. | primygtinai prašo, kad per pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą Parlamento Pirmininkas pristatytų Parlamento nuomonę dėl metinės augimo apžvalgos; laikosi nuomonės, kad turėtų būti susiderėta dėl tarpinstitucinio susitarimo siekiant įtraukti Parlamentą į metinės augimo apžvalgos bei ekonominės politikos ir užimtumo gairių tvirtinimą; |
| --- | --- |

14.

primygtinai prašo, kad per pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą Parlamento Pirmininkas pristatytų Parlamento nuomonę dėl metinės augimo apžvalgos; laikosi nuomonės, kad turėtų būti susiderėta dėl tarpinstitucinio susitarimo siekiant įtraukti Parlamentą į metinės augimo apžvalgos bei ekonominės politikos ir užimtumo gairių tvirtinimą;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0222.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/98

---

P7_TA(2013)0270

Pasirengimas Europos Vadovų Tarybos susitikimui (2013 m. birželio 27–28 d.). Europos veiksmai siekiant kovoti su jaunimo nedarbu

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija „Pasirengimas Europos Vadovų Tarybos 2013 m. birželio 27–28 d. susitikimui. Europos veiksmai siekiant kovoti su jaunimo nedarbu“ (2013/2673(RSP))

(2016/C 065/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, ir į kartu pateiktą Parlamento 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, ir į kartu pateiktą Parlamento 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo užimtumo didinimas“ (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo užimtumo didinimas“ (COM(2012)0727),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl iniciatyvos „Jaunimo garantijos“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl iniciatyvos „Jaunimo garantijos“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 28 d. rekomendacijas dėl iniciatyvos „Jaunimo garantijos“ sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2013 m. vasario 28 d. rekomendacijas dėl iniciatyvos „Jaunimo garantijos“ sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo užimtumo iniciatyva“ (COM(2013)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo užimtumo iniciatyva“ (COM(2013)0144),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl migrantų integracijos, jos poveikio darbo rinkai ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl migrantų integracijos, jos poveikio darbo rinkai ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2013 m. balandį darbo neturėjo 23,5 proc. ES jaunimo: rodiklis skiriasi nuo 7,5 proc. Vokietijoje ir 8 proc. Austrijoje iki 62,5 proc. Graikijoje ir 56,4 proc. Ispanijoje, o tai rodo didelius geografinius skirtumus; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. balandį darbo neturėjo 23,5 proc. ES jaunimo: rodiklis skiriasi nuo 7,5 proc. Vokietijoje ir 8 proc. Austrijoje iki 62,5 proc. Graikijoje ir 56,4 proc. Ispanijoje, o tai rodo didelius geografinius skirtumus;

| B. | kadangi 8,3 mln. jaunesnių negu 25 metų amžiaus europiečių nei dirba, nei studijuoja, nei dalyvauja mokymuose; kadangi šie skaičiai toliau didėja, taigi rizikuojama, kad bus prarasta karta; |
| --- | --- |

B.

kadangi 8,3 mln. jaunesnių negu 25 metų amžiaus europiečių nei dirba, nei studijuoja, nei dalyvauja mokymuose; kadangi šie skaičiai toliau didėja, taigi rizikuojama, kad bus prarasta karta;

| C. | kadangi iš itin pažeidžiamų sluoksnių kilusiems jaunuoliams gresia didesnis pavojus pasitraukti iš švietimo ir mokymo sistemos neįgijus aukštesnio viduriniojo išsilavinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi iš itin pažeidžiamų sluoksnių kilusiems jaunuoliams gresia didesnis pavojus pasitraukti iš švietimo ir mokymo sistemos neįgijus aukštesnio viduriniojo išsilavinimo;

| D. | kadangi 15 proc. vaikų nebaigia mokyklos ir neįgyja viduriniojo išsilavinimo, o 10 proc. ES piliečių gyvena namų ūkiuose, kur nė vienas narys neturi darbo; |
| --- | --- |

D.

kadangi 15 proc. vaikų nebaigia mokyklos ir neįgyja viduriniojo išsilavinimo, o 10 proc. ES piliečių gyvena namų ūkiuose, kur nė vienas narys neturi darbo;

| E. | kadangi pirmieji požymiai, kad jaunuolis greičiausiai nebaigs mokyklos, yra ženklas, iš anksto įspėjantis apie tai, kad kartojasi skurdo scenarijus; |
| --- | --- |

E.

kadangi pirmieji požymiai, kad jaunuolis greičiausiai nebaigs mokyklos, yra ženklas, iš anksto įspėjantis apie tai, kad kartojasi skurdo scenarijus;

| F. | kadangi apskaičiuota, kad 2011 m. ekonominiai nuostoliai dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos siekė 153 mlrd. EUR, o tai atitinka 1,2 proc. ES BVP; kadangi tai didelė socialinė ir ekonominė našta; |
| --- | --- |

F.

kadangi apskaičiuota, kad 2011 m. ekonominiai nuostoliai dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos siekė 153 mlrd. EUR, o tai atitinka 1,2 proc. ES BVP; kadangi tai didelė socialinė ir ekonominė našta;

| G. | kadangi švietimo ir mokymo politika gali atlikti gyvybiškai svarbų vaidmenį kovojant su didelio masto jaunimo nedarbu ir tvirtai remiant integravimąsi ir dalyvavimą; kadangi būtina skirti didesnes investicijas profesiniam rengimui ir mokymui, įtraukimui į mokymosi įstaigas, aukštajam mokslui ir moksliniams tyrimams; kadangi įgūdžių tobulinimas itin svarbus norint žmones parengti kokybiškoms darbo vietoms sektoriuose, kuriuose darbo vietų daugiau, pvz., ekologiškoms darbo vietoms, taip pat darbui informacinių ir ryšių technologijų (IRT) ir priežiūros sektoriuose; |
| --- | --- |

G.

kadangi švietimo ir mokymo politika gali atlikti gyvybiškai svarbų vaidmenį kovojant su didelio masto jaunimo nedarbu ir tvirtai remiant integravimąsi ir dalyvavimą; kadangi būtina skirti didesnes investicijas profesiniam rengimui ir mokymui, įtraukimui į mokymosi įstaigas, aukštajam mokslui ir moksliniams tyrimams; kadangi įgūdžių tobulinimas itin svarbus norint žmones parengti kokybiškoms darbo vietoms sektoriuose, kuriuose darbo vietų daugiau, pvz., ekologiškoms darbo vietoms, taip pat darbui informacinių ir ryšių technologijų (IRT) ir priežiūros sektoriuose;

| H. | kadangi, nepaisant apskritai didelio jaunimo nedarbo, tam tikruose, pvz., IRT ir sveikatos priežiūros, sektoriuose vis sunkiau į laisvas darbo vietas pritraukti kvalifikuoto personalo; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nepaisant apskritai didelio jaunimo nedarbo, tam tikruose, pvz., IRT ir sveikatos priežiūros, sektoriuose vis sunkiau į laisvas darbo vietas pritraukti kvalifikuoto personalo;

| I. | kadangi šiuo metu įvairių sričių politika, daranti poveikį jaunimui, vystoma neįtraukiant tų, kuriems tai rūpi, ir kitų suinteresuotųjų šalių; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu įvairių sričių politika, daranti poveikį jaunimui, vystoma neįtraukiant tų, kuriems tai rūpi, ir kitų suinteresuotųjų šalių;

| J. | kadangi ypač krizės metu pasiteisino kai kuriose valstybėse narėse taikoma dvejopa profesinio mokymo ir programų akademiniam ir profesiniam laipsniui įgyti derinio sistema, nes pagal ją ypatingas dėmesys skiriamas praktiniams įgūdžiams – dėl to jaunimui buvo lengviau įsidarbinti ir jaunimo nedarbo lygis buvo žemesnis; |
| --- | --- |

J.

kadangi ypač krizės metu pasiteisino kai kuriose valstybėse narėse taikoma dvejopa profesinio mokymo ir programų akademiniam ir profesiniam laipsniui įgyti derinio sistema, nes pagal ją ypatingas dėmesys skiriamas praktiniams įgūdžiams – dėl to jaunimui buvo lengviau įsidarbinti ir jaunimo nedarbo lygis buvo žemesnis;

| 1. | teigiamai vertina tai, jog Europos Vadovų Taryba pripažino, kad jaunimo užimtumas svarbus Europos gerovei; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant kovoti su jaunimo nedarbu – tai būtų dalis platesnės iniciatyvos, skirtos socialinėms teisėms skatinti ir socialinės pusiausvyros nebuvo problemai Europos Sąjungoje spręsti; pabrėžia, kad Europos Parlamentas atidžiai stebės pažangą ir žiūrės, ar įgyvendinamos žadėtosios priemonės, ypač susijusios su iniciatyva „Jaunimo garantijos“; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina tai, jog Europos Vadovų Taryba pripažino, kad jaunimo užimtumas svarbus Europos gerovei; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant kovoti su jaunimo nedarbu – tai būtų dalis platesnės iniciatyvos, skirtos socialinėms teisėms skatinti ir socialinės pusiausvyros nebuvo problemai Europos Sąjungoje spręsti; pabrėžia, kad Europos Parlamentas atidžiai stebės pažangą ir žiūrės, ar įgyvendinamos žadėtosios priemonės, ypač susijusios su iniciatyva „Jaunimo garantijos“;

| 2. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis teisėmis pagrįstu požiūriu į jaunimą ir užimtumą; pabrėžia, kad ypač krizės metu neturi būti rizikuojama jaunimui skirto darbo kokybe ir kad didžiausias dėmesys turi būti skiriamas pagrindiniams darbo standartams, taip pat kitiems su darbo kokybe susijusiems standartams; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis teisėmis pagrįstu požiūriu į jaunimą ir užimtumą; pabrėžia, kad ypač krizės metu neturi būti rizikuojama jaunimui skirto darbo kokybe ir kad didžiausias dėmesys turi būti skiriamas pagrindiniams darbo standartams, taip pat kitiems su darbo kokybe susijusiems standartams;

| 3. | pažymi, kad vis labiau didėja įvairių valstybių narių vidaus problemų masto skirtumai, ypač kalbant apie užimtumą ir konkrečiai apie socialinius rodiklius, susijusius su jaunimu; ragina ES nedelsiant imtis veiksmų ir išspręsti šios disproporcijos problemą vadovaujantis Europos semestro nuostatomis; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad vis labiau didėja įvairių valstybių narių vidaus problemų masto skirtumai, ypač kalbant apie užimtumą ir konkrečiai apie socialinius rodiklius, susijusius su jaunimu; ragina ES nedelsiant imtis veiksmų ir išspręsti šios disproporcijos problemą vadovaujantis Europos semestro nuostatomis;

| 4. | atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją sukurti bendrus socialinių investicijų rodiklius, pirmiausia susijusius su jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją sukurti bendrus socialinių investicijų rodiklius, pirmiausia susijusius su jaunimo nedarbu;

| 5. | primygtinai tvirtina, kad neatidėliotiną jaunimo nedarbo problemą galima išspręsti gerinant bendras ekonomines sąlygas, pvz., stiprinant paslaugų bendrąją rinką ir skaitmeninę ekonomiką, skatinant prekybą pagal laisvosios prekybos susitarimus, taip pat skatinant MVĮ ir mikroįmonių interesus ir kartu užtikrinant socialines teises; pabrėžia, kad ilgainiui veiksmingiausia kovos su nedarbu priemonė bus tvarus ekonomikos augimas; be to, tiki, kad specialios priemonės, kuriomis ypatingas dėmesys skiriamas jaunimui, yra svarbios, tačiau pagrindinis uždavinys tebėra užtikrinti, kad ES galėtų pasikliauti tvirta, konkurencinga ir šiuolaikiška ekonomika; teigiamai vertina trumpalaikes ir vidutinės trukmės laikotarpio investicijas, pvz., „Jaunimo užimtumo iniciatyvą“, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad stokojama ilgalaikių struktūrinių priemonių ir kad nevykdomos būtinos reformos siekiant, kad kai kurių valstybių narių švietimo sistemos galėtų atremti ateities iššūkius ir kad būtų užtikrintos galimybės įsidarbinti; |
| --- | --- |

5.

primygtinai tvirtina, kad neatidėliotiną jaunimo nedarbo problemą galima išspręsti gerinant bendras ekonomines sąlygas, pvz., stiprinant paslaugų bendrąją rinką ir skaitmeninę ekonomiką, skatinant prekybą pagal laisvosios prekybos susitarimus, taip pat skatinant MVĮ ir mikroįmonių interesus ir kartu užtikrinant socialines teises; pabrėžia, kad ilgainiui veiksmingiausia kovos su nedarbu priemonė bus tvarus ekonomikos augimas; be to, tiki, kad specialios priemonės, kuriomis ypatingas dėmesys skiriamas jaunimui, yra svarbios, tačiau pagrindinis uždavinys tebėra užtikrinti, kad ES galėtų pasikliauti tvirta, konkurencinga ir šiuolaikiška ekonomika; teigiamai vertina trumpalaikes ir vidutinės trukmės laikotarpio investicijas, pvz., „Jaunimo užimtumo iniciatyvą“, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad stokojama ilgalaikių struktūrinių priemonių ir kad nevykdomos būtinos reformos siekiant, kad kai kurių valstybių narių švietimo sistemos galėtų atremti ateities iššūkius ir kad būtų užtikrintos galimybės įsidarbinti;

| 6. | pabrėžia, jog svarbu šalinti esamas tarpvalstybinės gamybinės praktikos, stažuočių ir internatūros kliūtis, kad jaunimui būtų užtikrinta geresnė galimybių mokytis dirbant pasiūla ir paklausa, ypač pasienio regionuose, taip pat stiprinti pensijų, darbo ir socialinės apsaugos teisių perkėlimo visoje ES tvarką ir skatinti savanorišką jaunimo judumą kartu atsižvelgiant į protų nutekėjimo riziką; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų būtinų veiksmų siekiant užkirsti kelią protų nutekėjimo reiškiniui, t. y. taikyti ilgalaikes priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad didelė dalis dirbančių aukštą kvalifikaciją įgijusių asmenų liktų savo bendruomenėse arba grįžtų į savo kilmės valstybes nares ir kad šių valstybių narių ekonomika atsigautų ir perspektyviai augtų; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, jog svarbu šalinti esamas tarpvalstybinės gamybinės praktikos, stažuočių ir internatūros kliūtis, kad jaunimui būtų užtikrinta geresnė galimybių mokytis dirbant pasiūla ir paklausa, ypač pasienio regionuose, taip pat stiprinti pensijų, darbo ir socialinės apsaugos teisių perkėlimo visoje ES tvarką ir skatinti savanorišką jaunimo judumą kartu atsižvelgiant į protų nutekėjimo riziką; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų būtinų veiksmų siekiant užkirsti kelią protų nutekėjimo reiškiniui, t. y. taikyti ilgalaikes priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad didelė dalis dirbančių aukštą kvalifikaciją įgijusių asmenų liktų savo bendruomenėse arba grįžtų į savo kilmės valstybes nares ir kad šių valstybių narių ekonomika atsigautų ir perspektyviai augtų;

| 7. | ragina Komisiją parengti rekomendacijas dėl to, ar esama ekonominio pagrindo nustatyti vienodo dydžio bedarbio pašalpą ES atsižvelgiant į ankstesnį bedarbio darbo užmokestį; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją parengti rekomendacijas dėl to, ar esama ekonominio pagrindo nustatyti vienodo dydžio bedarbio pašalpą ES atsižvelgiant į ankstesnį bedarbio darbo užmokestį;

Jaunimo garantijos

| 8. | palankiai vertina 2013 m. vasario 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo; ragina visose valstybėse narėse skubiai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą; pabrėžia, jog Jaunimo garantijų iniciatyva negarantuoja darbo, tačiau yra priemonė, užtikrinanti, kad visi darbo neturintys ES piliečiai bei teisėti gyventojai iki 25 metų amžiaus ir jaunesni kaip 30 metų neseniai aukštąjį mokslą baigę asmenys gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi ar praktikos pasiūlymą per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai tapo bedarbiais arba baigė formaliojo švietimo įstaigą; ypač pabrėžia tai, kad Jaunimo garantijų iniciatyva turėtų veiksmingai pagerinti nedirbančio ir nesimokančio jaunimo padėtį; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina 2013 m. vasario 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo; ragina visose valstybėse narėse skubiai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą; pabrėžia, jog Jaunimo garantijų iniciatyva negarantuoja darbo, tačiau yra priemonė, užtikrinanti, kad visi darbo neturintys ES piliečiai bei teisėti gyventojai iki 25 metų amžiaus ir jaunesni kaip 30 metų neseniai aukštąjį mokslą baigę asmenys gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi ar praktikos pasiūlymą per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai tapo bedarbiais arba baigė formaliojo švietimo įstaigą; ypač pabrėžia tai, kad Jaunimo garantijų iniciatyva turėtų veiksmingai pagerinti nedirbančio ir nesimokančio jaunimo padėtį;

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti aiškius Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus ir rodiklius, kad būtų galima veiksmingai išmatuoti ir įvertinti šios iniciatyvos poveikį; pabrėžia, kad rengiasi atidžiai stebėti valstybių narių veiksmus, kurių jos imsis siekdamos, kad Jaunimo garantijų iniciatyva būtų sėkminga, taip pat ragina jaunimo organizacijas nuolat pateikti Europos Parlamentui valstybių narių veiksmų tyrimo rezultatus; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti aiškius Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus ir rodiklius, kad būtų galima veiksmingai išmatuoti ir įvertinti šios iniciatyvos poveikį; pabrėžia, kad rengiasi atidžiai stebėti valstybių narių veiksmus, kurių jos imsis siekdamos, kad Jaunimo garantijų iniciatyva būtų sėkminga, taip pat ragina jaunimo organizacijas nuolat pateikti Europos Parlamentui valstybių narių veiksmų tyrimo rezultatus;

| 10. | pažymi, kad Jaunimo garantijų iniciatyvą reikėtų papildyti kokybės užtikrinimo sistema siekiant, kad profesinis mokymas ir siūlomos darbo vietos užtikrintų atitinkamą atlygį, darbo sąlygas, sveikatos ir saugos standartus; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad Jaunimo garantijų iniciatyvą reikėtų papildyti kokybės užtikrinimo sistema siekiant, kad profesinis mokymas ir siūlomos darbo vietos užtikrintų atitinkamą atlygį, darbo sąlygas, sveikatos ir saugos standartus;

Bendrijos parama

| 11. | palankiai vertina tai, kad naujai Jaunimo užimtumo iniciatyvai numatyta 6 mlrd. EUR ir ragina juos skirti jau pirmaisiais daugiametės finansinės programos metais, kad būtų skubiai sprendžiamos jaunimo nedarbo problemos ir įgyvendinta Jaunimo garantijų iniciatyva; atkreipia dėmesį į tai, kad Tarptautinė darbo organizacija nustatė, jog Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sieks 21 mlrd. EUR, todėl ragina persvarstant daugiametę finansinę programą persvarstyti skirtas lėšas siekiant jas padidinti; palankiai vertina tai, kad jaunimo garantijų reikalavimus atitinkanti grupė dabar apima jaunesnius kaip 30 m. amžiaus asmenis; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad naujai Jaunimo užimtumo iniciatyvai numatyta 6 mlrd. EUR ir ragina juos skirti jau pirmaisiais daugiametės finansinės programos metais, kad būtų skubiai sprendžiamos jaunimo nedarbo problemos ir įgyvendinta Jaunimo garantijų iniciatyva; atkreipia dėmesį į tai, kad Tarptautinė darbo organizacija nustatė, jog Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sieks 21 mlrd. EUR, todėl ragina persvarstant daugiametę finansinę programą persvarstyti skirtas lėšas siekiant jas padidinti; palankiai vertina tai, kad jaunimo garantijų reikalavimus atitinkanti grupė dabar apima jaunesnius kaip 30 m. amžiaus asmenis;

| 12. | palankiai vertina siūlomą Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ tęsinį, kuris įtrauktas į 2014–2020 m. socialinių pokyčių ir inovacijų programą, nes tai ir jaunimui vertinga priemonė, kurią taikant siekiama kurti naujas, tvarias ir kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina siūlomą Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ tęsinį, kuris įtrauktas į 2014–2020 m. socialinių pokyčių ir inovacijų programą, nes tai ir jaunimui vertinga priemonė, kurią taikant siekiama kurti naujas, tvarias ir kokybiškas darbo vietas;

| 13. | pabrėžia, kad kovai su jaunimo nedarbu skiriamas ES finansavimas gali būti naudojamas iki 2014 m., visų pirma pakeičiant turimų struktūrinių fondų programavimą ir visiškai panaudojant 60 milijardų eurų, kuriuos skiria Europos investicijų bankas, kaip teigiama Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; palankiai vertina tai, kad perskirta ir greičiau paskirstyta 16 milijardų eurų iš struktūrinių fondų siekiant remti jaunimo įsidarbinimo galimybes ir padėti MVĮ gauti finansavimą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad kovai su jaunimo nedarbu skiriamas ES finansavimas gali būti naudojamas iki 2014 m., visų pirma pakeičiant turimų struktūrinių fondų programavimą ir visiškai panaudojant 60 milijardų eurų, kuriuos skiria Europos investicijų bankas, kaip teigiama Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; palankiai vertina tai, kad perskirta ir greičiau paskirstyta 16 milijardų eurų iš struktūrinių fondų siekiant remti jaunimo įsidarbinimo galimybes ir padėti MVĮ gauti finansavimą;

| 14. | ragina Komisiją aktyviai prašyti paramos ir skatinti imtis iniciatyvos bei taikyti kitas bendradarbiavimo su privačiuoju sektoriumi formas kovojant su jaunimo nedarbu; ragina Europos investicijų banką prisidėti prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo, pvz., susiejant paskolas ir darbo bei mokymo vietų kūrimą arba remiant dvejopų švietimo sistemų plėtrą; tačiau pabrėžia, kad EIB paskolos turėtų papildyti, o ne pakeisti ES finansavimą dotacijomis; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją aktyviai prašyti paramos ir skatinti imtis iniciatyvos bei taikyti kitas bendradarbiavimo su privačiuoju sektoriumi formas kovojant su jaunimo nedarbu; ragina Europos investicijų banką prisidėti prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo, pvz., susiejant paskolas ir darbo bei mokymo vietų kūrimą arba remiant dvejopų švietimo sistemų plėtrą; tačiau pabrėžia, kad EIB paskolos turėtų papildyti, o ne pakeisti ES finansavimą dotacijomis;

Kova su jaunimo nedarbu nacionaliniu lygmeniu

| 15. | pabrėžia, kad investicijos į jaunimo užimtumą privalo būti pagrindinė socialinių investicijų strategijų dalis; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad investicijos į jaunimo užimtumą privalo būti pagrindinė socialinių investicijų strategijų dalis;

| 16. | ragina vadovautis plataus užmojo holistiniu politiniu požiūriu, pagal kurį švietimo, mokymo, užimtumo ir savarankiško darbo iniciatyvos visam jaunimui ir visais lygmenimis būtų vertinamos integruotai; pažymi, kad labai svarbu tinkamai orientuoti perėjimą tarp skirtingų švietimo ir mokymo krypčių bei pripažinti kompetenciją, paremtą neformaliu ir neinstituciniu mokymusi; pabrėžia, kad užtikrintos pajamos ir pasitikėjimas darbo rinkos galimybėmis yra būtinos prielaidos renkantis aukštąjį mokslą ir kad jauniems žmonėms, kurių atskirties pavojus didesnis, tai daro didelį poveikį; |
| --- | --- |

16.

ragina vadovautis plataus užmojo holistiniu politiniu požiūriu, pagal kurį švietimo, mokymo, užimtumo ir savarankiško darbo iniciatyvos visam jaunimui ir visais lygmenimis būtų vertinamos integruotai; pažymi, kad labai svarbu tinkamai orientuoti perėjimą tarp skirtingų švietimo ir mokymo krypčių bei pripažinti kompetenciją, paremtą neformaliu ir neinstituciniu mokymusi; pabrėžia, kad užtikrintos pajamos ir pasitikėjimas darbo rinkos galimybėmis yra būtinos prielaidos renkantis aukštąjį mokslą ir kad jauniems žmonėms, kurių atskirties pavojus didesnis, tai daro didelį poveikį;

| 17. | yra labai susirūpinęs dėl valstybių narių švietimo, mokymo ir jaunimo sričių biudžetų sumažinimo, todėl pabrėžia, kad reikia reformuoti valstybių narių švietimo sistemas naudojant nacionalinius ir ES išteklius, siekiant, kad jaunimo švietimas būtų ekonomiškai efektyvesnis ir konkurencingesnis; |
| --- | --- |

17.

yra labai susirūpinęs dėl valstybių narių švietimo, mokymo ir jaunimo sričių biudžetų sumažinimo, todėl pabrėžia, kad reikia reformuoti valstybių narių švietimo sistemas naudojant nacionalinius ir ES išteklius, siekiant, kad jaunimo švietimas būtų ekonomiškai efektyvesnis ir konkurencingesnis;

| 18. | ragina valstybes nares imtis ryžtingų kovos su jaunimo nedarbu priemonių, visų pirma imantis veiksmų, kad būtų išvengta mokyklos ar profesinio mokymo ir gamybinės praktikos programų nebaigimo (pvz., įdiegti dvigubą švietimo sistemą ar kitas tiek pat veiksmingas sistemas), ir parengti išsamias strategijas, skirtas nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui (angl. NEET); |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares imtis ryžtingų kovos su jaunimo nedarbu priemonių, visų pirma imantis veiksmų, kad būtų išvengta mokyklos ar profesinio mokymo ir gamybinės praktikos programų nebaigimo (pvz., įdiegti dvigubą švietimo sistemą ar kitas tiek pat veiksmingas sistemas), ir parengti išsamias strategijas, skirtas nedirbančiam, nesimokančiam ir profesiniame mokyme nedalyvaujančiam jaunimui (angl. NEET);

| 19. | pabrėžia, kad socialinės investicijos į jaunimą gali būti užtikrinamos įvairiausiais būdais, be kita ko: plėtojant mokyklų, mokymo centrų ir vietos ar regioninių įmonių partnerystę; rengiant tikslinių kokybiškų mokymų ir aukštos kokybės jaunimo stažuočių programas ir profesinio mokymo programas bendradarbiaujant su įmonėmis, rengiant programas, pagal kurias vyresni darbuotojai remtų jaunuolius ir kurios būtų skirtos įdarbinti ir mokyti jaunimą įmonėje arba užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką; skatinant jaunimą dalyvauti visuomenės gyvenime; skatinant judumą regionų, Europos ir tarptautiniu mastu, toliau siekiant užtikrinti geresnį abipusį kvalifikacijos ir įgūdžių pripažinimą; taip pat pabrėžia, kad socialinės investicijos gali būti užtikrinamos kartu su veiksmingomis padorias darbo ir gyvenimo sąlygas užtikrinančiomis paskatomis, kaip antai jaunimo įdarbinimo subsidijavimas arba jų socialinio draudimo įmokų mokėjimas, siekiant paskatinti viešojo ir privačiojo sektoriaus darbdavius samdyti jaunimą, investuoti ir į darbo vietų jaunimui kūrimą, ir į nuolatinį jų mokymą bei įgūdžių tobulinimą dirbant, taip pat remti jaunimo verslumą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad socialinės investicijos į jaunimą gali būti užtikrinamos įvairiausiais būdais, be kita ko: plėtojant mokyklų, mokymo centrų ir vietos ar regioninių įmonių partnerystę; rengiant tikslinių kokybiškų mokymų ir aukštos kokybės jaunimo stažuočių programas ir profesinio mokymo programas bendradarbiaujant su įmonėmis, rengiant programas, pagal kurias vyresni darbuotojai remtų jaunuolius ir kurios būtų skirtos įdarbinti ir mokyti jaunimą įmonėje arba užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką; skatinant jaunimą dalyvauti visuomenės gyvenime; skatinant judumą regionų, Europos ir tarptautiniu mastu, toliau siekiant užtikrinti geresnį abipusį kvalifikacijos ir įgūdžių pripažinimą; taip pat pabrėžia, kad socialinės investicijos gali būti užtikrinamos kartu su veiksmingomis padorias darbo ir gyvenimo sąlygas užtikrinančiomis paskatomis, kaip antai jaunimo įdarbinimo subsidijavimas arba jų socialinio draudimo įmokų mokėjimas, siekiant paskatinti viešojo ir privačiojo sektoriaus darbdavius samdyti jaunimą, investuoti ir į darbo vietų jaunimui kūrimą, ir į nuolatinį jų mokymą bei įgūdžių tobulinimą dirbant, taip pat remti jaunimo verslumą;

| 20. | ragina valstybes nares pasinaudoti patirtimi ir išbandyta praktika, ypač tų valstybių narių, kuriose žemas nedarbo lygis, ir išnagrinėti, ar tokios koncepcijos, kaip dvejopa švietimo sistema, profesinis mokymas ir rengimas bei jau įgyvendintos jaunimo garantijų iniciatyvos, galėtų būti pritaikytos jų nacionalinėse sistemose; pabrėžia, kad dvejopa profesinio švietimo sistema ir gretutinės studijos, ypač daug dėmesio skiriant praktikai, ekonominės krizės metu ypač pasiteisino, nes jaunimui buvo lengviau įsidarbinti ir dėl to sumažėjo jaunimo nedarbo lygis, ir todėl ragina krizės paveiktas valstybes nares apsvarstyti galimybę pertvarkyti savo mokymo sistemas pagal šias gaires; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares pasinaudoti patirtimi ir išbandyta praktika, ypač tų valstybių narių, kuriose žemas nedarbo lygis, ir išnagrinėti, ar tokios koncepcijos, kaip dvejopa švietimo sistema, profesinis mokymas ir rengimas bei jau įgyvendintos jaunimo garantijų iniciatyvos, galėtų būti pritaikytos jų nacionalinėse sistemose; pabrėžia, kad dvejopa profesinio švietimo sistema ir gretutinės studijos, ypač daug dėmesio skiriant praktikai, ekonominės krizės metu ypač pasiteisino, nes jaunimui buvo lengviau įsidarbinti ir dėl to sumažėjo jaunimo nedarbo lygis, ir todėl ragina krizės paveiktas valstybes nares apsvarstyti galimybę pertvarkyti savo mokymo sistemas pagal šias gaires;

| 21. | pabrėžia, kad krizės paveiktose šalyse jaunimo nedarbo lygis šiuo metu ypač kelia nerimą; todėl ragina Komisiją įvertinti krizės įveikimo priemones jų poveikio jaunimo nedarbui aspektu, taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją apsvarstyti, ar nereikėtų nutraukti tų krizės įveikimo priemonių, jei jos gilina jaunimo nedarbo problemą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad krizės paveiktose šalyse jaunimo nedarbo lygis šiuo metu ypač kelia nerimą; todėl ragina Komisiją įvertinti krizės įveikimo priemones jų poveikio jaunimo nedarbui aspektu, taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją apsvarstyti, ar nereikėtų nutraukti tų krizės įveikimo priemonių, jei jos gilina jaunimo nedarbo problemą;

| 22. | ragina valstybes nares pagerinti verslo įmonių iš švietimo sektoriaus bendradarbiavimą visais lygmenimis siekiant tobulinti mokymo programų ir darbo rinkos poreikių suderinimo metodus, pvz., plečiant sektorių įgūdžių sąjungas ir žinių sąjungas; pabrėžia, kad reikia lankstesnių mokymo programų siekiant geriau prisitaikyti prie būsimos darbo rinkos plėtros; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares pagerinti verslo įmonių iš švietimo sektoriaus bendradarbiavimą visais lygmenimis siekiant tobulinti mokymo programų ir darbo rinkos poreikių suderinimo metodus, pvz., plečiant sektorių įgūdžių sąjungas ir žinių sąjungas; pabrėžia, kad reikia lankstesnių mokymo programų siekiant geriau prisitaikyti prie būsimos darbo rinkos plėtros;

| 23. | pabrėžia, kad valstybės narės turi pagerinti paramą savarankiškai dirbančiam jaunimui, tuo pat metu užtikrindamos, kad jaunimas nesusidurtų su nemokumo ir fiktyvaus savarankiško darbo problemomis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad valstybės narės turi pagerinti paramą savarankiškai dirbančiam jaunimui, tuo pat metu užtikrindamos, kad jaunimas nesusidurtų su nemokumo ir fiktyvaus savarankiško darbo problemomis;

o

o
  o

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0224.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0016.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0092.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/102

---

P7_TA(2013)0271

Aklavietė, susijusi su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra (2013/2637(RSP))

(2016/C 065/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (COM(2008)0229),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (COM(2011)0137),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais peržiūra (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 ir O-00059/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais peržiūra (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 ir O-00059/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Komisijos pareiškimą dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Komisijos pareiškimą dėl aklavietės, susijusios su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi skaidrumas yra esminė priemonė, kurią taikant būtų galimas piliečių dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese, taip pat Europos Sąjungos institucijų atskaitomybės prieš savo piliečius užtikrinimas ir, savo ruožtu, aktyvesnis jų dalyvavimas ir didesnis pasitikėjimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi skaidrumas yra esminė priemonė, kurią taikant būtų galimas piliečių dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese, taip pat Europos Sąjungos institucijų atskaitomybės prieš savo piliečius užtikrinimas ir, savo ruožtu, aktyvesnis jų dalyvavimas ir didesnis pasitikėjimas;

| B. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai dar labiau sustiprintos ES skaidrumo prievolės ir galimybė susipažinti su dokumentais joje apibrėžta kaip pagrindinė teisė; |
| --- | --- |

B.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai dar labiau sustiprintos ES skaidrumo prievolės ir galimybė susipažinti su dokumentais joje apibrėžta kaip pagrindinė teisė;

| C. | kadangi Parlamentas yra ne kartą raginęs užtikrinti didesnį teisėkūros procedūros skaidrumą, įskaitant skaidrumą, susijusį su Tarybos darbo grupių veikla, su teisės tarnybų nuomonių, rengiamų vykstant teisėkūros procedūroms, skelbimu ir su didesniu skaidrumu per trišalius dialogus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas yra ne kartą raginęs užtikrinti didesnį teisėkūros procedūros skaidrumą, įskaitant skaidrumą, susijusį su Tarybos darbo grupių veikla, su teisės tarnybų nuomonių, rengiamų vykstant teisėkūros procedūroms, skelbimu ir su didesniu skaidrumu per trišalius dialogus;

| D. | kadangi Parlamentas taip pat yra apgailestavęs dėl to, kad neužtikrinamas su ES agentūrų veikla, su tarptautinėmis derybomis, taip pat su Komisijos ir valstybių narių dialogu susijęs skaidrumas, ypač kai rizikuojama Europos Sąjungos piliečių pagrindinėmis teisėmis (3); |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas taip pat yra apgailestavęs dėl to, kad neužtikrinamas su ES agentūrų veikla, su tarptautinėmis derybomis, taip pat su Komisijos ir valstybių narių dialogu susijęs skaidrumas, ypač kai rizikuojama Europos Sąjungos piliečių pagrindinėmis teisėmis (3);

| E. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika ir Europos ombudsmeno sprendimai iš esmės paveikė tai, kaip suprantamas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001; kadangi į tokią teismo praktiką ir sprendimus, ypač susijusius su pagrindo nepripažinti taikymu per teisėkūros procedūrą, pvz., į sprendimus bylose Turco ir Access Info, turėtų būti atsižvelgta teisės aktuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika ir Europos ombudsmeno sprendimai iš esmės paveikė tai, kaip suprantamas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001; kadangi į tokią teismo praktiką ir sprendimus, ypač susijusius su pagrindo nepripažinti taikymu per teisėkūros procedūrą, pvz., į sprendimus bylose Turco ir Access Info, turėtų būti atsižvelgta teisės aktuose;

| F. | kadangi, ES piliečių ir ES visuomenės akimis, Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 yra esminis teisės aktas, pagal kurį numatytos tinkamo ES veiksmų stebėjimo priemonės; kadangi, kaip matyti iš keleto Ombudsmeno nagrinėtų atvejų, Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymas ir toliau turi būti tobulinamas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, ES piliečių ir ES visuomenės akimis, Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 yra esminis teisės aktas, pagal kurį numatytos tinkamo ES veiksmų stebėjimo priemonės; kadangi, kaip matyti iš keleto Ombudsmeno nagrinėtų atvejų, Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymas ir toliau turi būti tobulinamas;

| G. | kadangi Komisija 2008 m. pasiūlė išdėstyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 nauja redakcija ir kadangi ji neatsiėmė šio pasiūlymo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; kadangi Parlamentas deramai informavo Komisiją apie tai, kad taikyti naujos redakcijos procedūrą netinkama; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija 2008 m. pasiūlė išdėstyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 nauja redakcija ir kadangi ji neatsiėmė šio pasiūlymo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; kadangi Parlamentas deramai informavo Komisiją apie tai, kad taikyti naujos redakcijos procedūrą netinkama;

| H. | kadangi Komisija 2011 m. pateikė papildomą pasiūlymą, kuriuo Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo sritis tik netiesiogiai išplečiama įtraukiant visas ES institucijas, tarnybas, agentūras ir įstaigas; kadangi Parlamentas 2008 m. ir 2011 m. procedūras sujungė į vieną bendrą procedūrą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija 2011 m. pateikė papildomą pasiūlymą, kuriuo Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo sritis tik netiesiogiai išplečiama įtraukiant visas ES institucijas, tarnybas, agentūras ir įstaigas; kadangi Parlamentas 2008 m. ir 2011 m. procedūras sujungė į vieną bendrą procedūrą;

| I. | kadangi 2011 m. gruodžio 15 d. Parlamentas priėmė savo poziciją per pirmąjį svarstymą ir 2012 m. pirmojoje pusėje buvo pradėti trišaliai dialogai su ES pirmininkavusia Danija; kadangi Komisija nepritarė pasiūlytiems galimiems kompromisams ir tai pagrindinė priežastis, dėl kurios daugiau nei metus nesiimta jokių veiksmų; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2011 m. gruodžio 15 d. Parlamentas priėmė savo poziciją per pirmąjį svarstymą ir 2012 m. pirmojoje pusėje buvo pradėti trišaliai dialogai su ES pirmininkavusia Danija; kadangi Komisija nepritarė pasiūlytiems galimiems kompromisams ir tai pagrindinė priežastis, dėl kurios daugiau nei metus nesiimta jokių veiksmų;

| J. | kadangi dėl Komisijos priešinimosi Kipro ir Airijos pirmininkavimo laikotarpiu Taryboje nepavyko rasti išeities iš šiuo klausimu susidariusios aklavietės ir pradėti tolesnes derybas, o dėl to tam tikri klausimai Taryboje turės būti sprendžiami vieningai; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl Komisijos priešinimosi Kipro ir Airijos pirmininkavimo laikotarpiu Taryboje nepavyko rasti išeities iš šiuo klausimu susidariusios aklavietės ir pradėti tolesnes derybas, o dėl to tam tikri klausimai Taryboje turės būti sprendžiami vieningai;

| K. | kadangi, atsižvelgiant į Sutartyse išdėstytus didesnio skaidrumo įsipareigojimus, atliekant bet kokią Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūrą po Lisabonos sutarties įsigaliojimo neturėtų būti mažinamas dabartinis skaidrumo lygis; |
| --- | --- |

K.

kadangi, atsižvelgiant į Sutartyse išdėstytus didesnio skaidrumo įsipareigojimus, atliekant bet kokią Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūrą po Lisabonos sutarties įsigaliojimo neturėtų būti mažinamas dabartinis skaidrumo lygis;

| L. | kadangi nepavykus susitarti dėl naujos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 versijos ES piliečiams būtų pasiųstas prastas signalas dėl ES pobūdžio ir kadangi dėl tokios nesėkmės būtų pakenkta ES sprendimų priėmimo teisėtumui, ypač atsižvelgiant į sparčiai artėjančius Europos Parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

L.

kadangi nepavykus susitarti dėl naujos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 versijos ES piliečiams būtų pasiųstas prastas signalas dėl ES pobūdžio ir kadangi dėl tokios nesėkmės būtų pakenkta ES sprendimų priėmimo teisėtumui, ypač atsižvelgiant į sparčiai artėjančius Europos Parlamento rinkimus;

| 1. | dar kartą primygtinai atkreipia dėmesį į pagrindinės teisės susipažinti su informacija ir dokumentais, institucijų, taip pat jų sprendimo priėmimo procesų skaidrumo ir atvirumo svarbą, nes tai demokratijos ramsčiai ir būdas suartinti piliečius ir ES; |
| --- | --- |

1.

dar kartą primygtinai atkreipia dėmesį į pagrindinės teisės susipažinti su informacija ir dokumentais, institucijų, taip pat jų sprendimo priėmimo procesų skaidrumo ir atvirumo svarbą, nes tai demokratijos ramsčiai ir būdas suartinti piliečius ir ES;

| 2. | ragina visas ES institucijas, įstaigas, organus ir agentūras visapusiškai įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

2.

ragina visas ES institucijas, įstaigas, organus ir agentūras visapusiškai įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001;

| 3. | mano, kad visos ES institucijos turėtų teikti pirmenybę daliniam Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 pakeitimui, ir apgailestauja dėl susidariusios aklavietės; ragina visas ES institucijas bendradarbiauti siekiant kuo greičiau rasti išeitį; |
| --- | --- |

3.

mano, kad visos ES institucijos turėtų teikti pirmenybę daliniam Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 pakeitimui, ir apgailestauja dėl susidariusios aklavietės; ragina visas ES institucijas bendradarbiauti siekiant kuo greičiau rasti išeitį;

| 4. | dar kartą patvirtina, kad yra įsipareigojęs atlikti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūrą – apskritai ją atlikus ES piliečiams turėtų būti suteikta daugiau geresnių galimybių susipažinti su ES dokumentais; |
| --- | --- |

4.

dar kartą patvirtina, kad yra įsipareigojęs atlikti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūrą – apskritai ją atlikus ES piliečiams turėtų būti suteikta daugiau geresnių galimybių susipažinti su ES dokumentais;

| 5. | ragina Komisiją dėti visas pastangas politiniu ir techniniu lygmenimis, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 būtų suderintas atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas, arba imtis bet kokių tinkamų priemonių, kad būtų išbrista iš aklavietės; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją dėti visas pastangas politiniu ir techniniu lygmenimis, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 būtų suderintas atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas, arba imtis bet kokių tinkamų priemonių, kad būtų išbrista iš aklavietės;

| 6. | ragina Tarybą nedelsiant iš naujo pradėti diskusijas dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001, priimti savo poziciją per pirmąjį svarstymą ir tęsti derybas; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą nedelsiant iš naujo pradėti diskusijas dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001, priimti savo poziciją per pirmąjį svarstymą ir tęsti derybas;

| 7. | pakartoja, kad laikosi minėtosios 2011 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą savo priimtos pozicijos (4), kaip pradinės derybų pozicijos, ir pabrėžia, kad remiantis iš dalies pakeistu dokumentu ir laikantis Sutarties reikalavimų turėtų būti bent aiškiai išplėsta taikymo sritis įtraukiant visas ES institucijas, įstaigas ir agentūras; užtikrintas didesnis skaidrumas teisėkūros srityje, įskaitant galimybę susipažinti su teisės tarnybų nuomonėmis vykstant teisėkūros procedūrai, taigi bet koks išimčių taikymas per teisėkūros procedūrą turėtų būti išimtis iš bendros teisėkūros skaidrumo taisyklės; paaiškintas skaidrumo ir duomenų apsaugos ryšys; įtraukta Orhuso konvencija; apsvarstyta dabartinė plati dokumento apibrėžtis – tai turėtų būti minimalus tolesnių pokyčių pagrindas; užtikrinta tinkama galimybė susipažinti su dokumentais ir skaidrumas, susijęs su tarptautinėmis derybomis ir susitarimais; užtikrintas finansinis ES lėšų skaidrumas; netaikoma jokių bendrųjų išimčių; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad laikosi minėtosios 2011 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą savo priimtos pozicijos (4), kaip pradinės derybų pozicijos, ir pabrėžia, kad remiantis iš dalies pakeistu dokumentu ir laikantis Sutarties reikalavimų turėtų būti bent aiškiai išplėsta taikymo sritis įtraukiant visas ES institucijas, įstaigas ir agentūras; užtikrintas didesnis skaidrumas teisėkūros srityje, įskaitant galimybę susipažinti su teisės tarnybų nuomonėmis vykstant teisėkūros procedūrai, taigi bet koks išimčių taikymas per teisėkūros procedūrą turėtų būti išimtis iš bendros teisėkūros skaidrumo taisyklės; paaiškintas skaidrumo ir duomenų apsaugos ryšys; įtraukta Orhuso konvencija; apsvarstyta dabartinė plati dokumento apibrėžtis – tai turėtų būti minimalus tolesnių pokyčių pagrindas; užtikrinta tinkama galimybė susipažinti su dokumentais ir skaidrumas, susijęs su tarptautinėmis derybomis ir susitarimais; užtikrintas finansinis ES lėšų skaidrumas; netaikoma jokių bendrųjų išimčių;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0580.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0500.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0500, 18 dalis.

(4)  EP-PE_TC1-COD(2008)0090.

---

2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/105

---

P7_TA(2013)0274

Spaudos ir žiniasklaidos laisvė pasaulyje

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (2011/2081(INI))

(2016/C 065/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 19 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 19 straipsnį ir į UNESCO Konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 19 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 19 straipsnį ir į UNESCO Konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijos 13 straipsnį, kuriame pripažįstama teisė į vaikų saviraiškos laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencijos 13 straipsnį, kuriame pripažįstama teisė į vaikų saviraiškos laisvę,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 28 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją (Nr. 7/36), kuria išplečiami specialiojo pranešėjo nuomonės ir saviraiškos laisvės skatinimo ir apsaugos klausimais įgaliojimai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 28 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją (Nr. 7/36), kuria išplečiami specialiojo pranešėjo nuomonės ir saviraiškos laisvės skatinimo ir apsaugos klausimais įgaliojimai (1),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo nuomonės ir saviraiškos laisvės skatinimo ir apsaugos klausimais Franko La Rue pranešimus (2), kuriuose taip pat pabrėžiama, kad internetui, kaip bendravimo priemonei, taikomos tarptautinės žmogaus teisių normos ir standartai, kuriais reglamentuojama nuomonės ir saviraiškos laisvė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo nuomonės ir saviraiškos laisvės skatinimo ir apsaugos klausimais Franko La Rue pranešimus (2), kuriuose taip pat pabrėžiama, kad internetui, kaip bendravimo priemonei, taikomos tarptautinės žmogaus teisių normos ir standartai, kuriais reglamentuojama nuomonės ir saviraiškos laisvė,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos 2012 m. liepos 5 d. rezoliuciją „Žmogaus teisių internete skatinimas, apsauga ir naudojimasis jomis“ (3), kurioje pripažįstama žmogaus teisių apsaugos ir laisvo informacijos srauto internete svarba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos 2012 m. liepos 5 d. rezoliuciją „Žmogaus teisių internete skatinimas, apsauga ir naudojimasis jomis“ (3), kurioje pripažįstama žmogaus teisių apsaugos ir laisvo informacijos srauto internete svarba,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių, tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimu Johno Ruggie 2011 m. kovo 21 d. pranešimą „Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai. Jungtinių Tautų programos „Ginti, gerbti ir taisyti“ įgyvendinimas“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių, tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimu Johno Ruggie 2011 m. kovo 21 d. pranešimą „Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai. Jungtinių Tautų programos „Ginti, gerbti ir taisyti“ įgyvendinimas“ (4),

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2006 m. gruodžio 23 d. rezoliuciją Nr. S/RES/1738 dėl išpuolių prieš žurnalistus, žiniasklaidos specialistus ir su jais susijusį personalą vykstant ginkluotiems konfliktams (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2006 m. gruodžio 23 d. rezoliuciją Nr. S/RES/1738 dėl išpuolių prieš žurnalistus, žiniasklaidos specialistus ir su jais susijusį personalą vykstant ginkluotiems konfliktams (5),

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. rugpjūčio 12 d. Ženevos konvenciją (6), visų pirma į jos I papildomo protokolo dėl žurnalistų, vykstančių pavojingų tarnybinių komandiruočių į ginkluotų konfliktų zonas, apsaugos 79 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. rugpjūčio 12 d. Ženevos konvenciją (6), visų pirma į jos I papildomo protokolo dėl žurnalistų, vykstančių pavojingų tarnybinių komandiruočių į ginkluotų konfliktų zonas, apsaugos 79 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT Sekretoriato vadovų tarybos 2012 m. balandžio 12 d. patvirtintą JT veiksmų planą dėl žurnalistų saugumo ir dėl nebaudžiamumo problemos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Sekretoriato vadovų tarybos 2012 m. balandžio 12 d. patvirtintą JT veiksmų planą dėl žurnalistų saugumo ir dėl nebaudžiamumo problemos (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2013 m. sausio 24 d. priimtą rezoliuciją Nr. 1920(2013) dėl žiniasklaidos laisvės Europoje padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2013 m. sausio 24 d. priimtą rezoliuciją Nr. 1920(2013) dėl žiniasklaidos laisvės Europoje padėties,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) žiniasklaidos laisvės srityje atliktą darbą, visų pirma į jos atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) žiniasklaidos laisvės srityje atliktą darbą, visų pirma į jos atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į nevyriausybinių organizacijų pranešimus dėl žiniasklaidos, pvz., į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ spaudos laisvės indeksą, organizacijos „Freedom House“ pranešimą dėl spaudos laisvės ir Tarptautinio spaudos instituto (TSI) pateikiamą mirčių statistiką (angl. Death Watch) ir metinę TSI spaudos laisvės pasaulyje apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nevyriausybinių organizacijų pranešimus dėl žiniasklaidos, pvz., į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ spaudos laisvės indeksą, organizacijos „Freedom House“ pranešimą dėl spaudos laisvės ir Tarptautinio spaudos instituto (TSI) pateikiamą mirčių statistiką (angl. Death Watch) ir metinę TSI spaudos laisvės pasaulyje apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rengiamos 2012 m. pasaulinės tarptautinių telekomunikacijų konferencijos ir galimo tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo srities išplėtimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos rengiamos 2012 m. pasaulinės tarptautinių telekomunikacijų konferencijos ir galimo tarptautinių telekomunikacijų reglamentų taikymo srities išplėtimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (12),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (Nr. 11855/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (Nr. 11855/2012),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (13),

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton deklaracijas Europos Sąjungos vardu Pasaulinės spaudos laisvės dienos proga (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton deklaracijas Europos Sąjungos vardu Pasaulinės spaudos laisvės dienos proga (14),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos narės, atsakingos už skaitmeninę darbotvarkę, 2011 m. gruodžio 12 d. pranešimą dėl strategijos „Nenutraukiama prieiga“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos narės, atsakingos už skaitmeninę darbotvarkę, 2011 m. gruodžio 12 d. pranešimą dėl strategijos „Nenutraukiama prieiga“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681) Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681) Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (16),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. Sąjungos vyriausiosiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. Sąjungos vyriausiosiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ (COM(2011)0303),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeniniame pasaulyje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeniniame pasaulyje (17),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (EDŽTRP) (18), ir į visas kitas ES išorės finansavimo priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (EDŽTRP) (18), ir į visas kitas ES išorės finansavimo priemones,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (19),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl skubių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, įskaitant su konkrečiomis šalimis susijusias rezoliucijas, kuriose reiškiamas susirūpinimas dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės, ypač dėl žurnalistų ir tinklaraštininkų įkalinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl skubių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, įskaitant su konkrečiomis šalimis susijusias rezoliucijas, kuriose reiškiamas susirūpinimas dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės, ypač dėl žurnalistų ir tinklaraštininkų įkalinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, visų pirma į jo nuostatą, kad „turi būti gerbiama žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, visų pirma į jo nuostatą, kad „turi būti gerbiama žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 ir 21 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 ir 21 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos žmogaus teisių konvenciją ir į vykstančias derybas dėl ES prisijungimo prie jos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos žmogaus teisių konvenciją ir į vykstančias derybas dėl ES prisijungimo prie jos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0176/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0176/2013),

Spaudos ir žiniasklaidos principai ir vaidmuo

| A. | kadangi teisė į saviraiškos laisvę yra visuotinė žmogaus teisė – ji yra demokratijos pagrindas ir labai svarbi siekiant įgyvendinti kitas teises, kurių siekia žmonės visame pasaulyje, kaip antai teisė į vystymąsi, orumą ir į kiekvieno žmogaus saviraišką; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į saviraiškos laisvę yra visuotinė žmogaus teisė – ji yra demokratijos pagrindas ir labai svarbi siekiant įgyvendinti kitas teises, kurių siekia žmonės visame pasaulyje, kaip antai teisė į vystymąsi, orumą ir į kiekvieno žmogaus saviraišką;

| B. | kadangi saviraiškos laisvės apribojimai turi sunkių pasekmių, jie turėtų būti labai nedideli ir juos galima pateisinti tik teisės aktais, kurie pagal tarptautinę teisę laikomi teisėtais, nustatytomis konkrečiomis ir griežtai apibrėžtomis sąlygomis; kadangi saviraiškos laisvė yra viena iš pagrindinių teisių ir yra glaudžiai susijusi su spaudos ir žiniasklaidos laisve bei pliuralizmu; kadangi Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) pasirašiusios valstybės privalo užtikrinti, kad spauda ir žiniasklaida būtų nepriklausoma, laisva ir pliuralistinė; |
| --- | --- |

B.

kadangi saviraiškos laisvės apribojimai turi sunkių pasekmių, jie turėtų būti labai nedideli ir juos galima pateisinti tik teisės aktais, kurie pagal tarptautinę teisę laikomi teisėtais, nustatytomis konkrečiomis ir griežtai apibrėžtomis sąlygomis; kadangi saviraiškos laisvė yra viena iš pagrindinių teisių ir yra glaudžiai susijusi su spaudos ir žiniasklaidos laisve bei pliuralizmu; kadangi Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) pasirašiusios valstybės privalo užtikrinti, kad spauda ir žiniasklaida būtų nepriklausoma, laisva ir pliuralistinė;

| C. | kadangi žiniasklaidos platformos būtinos siekiant naudotis teise į saviraiškos laisvę; kadangi nepriklausoma spauda, kaip galimybės laisvai reikšti savo nuomonę kolektyvinė išraiška, yra viena iš svarbiausių žiniasklaidos srities veiksnių ir atlieka demokratijos sergėtojos funkciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi žiniasklaidos platformos būtinos siekiant naudotis teise į saviraiškos laisvę; kadangi nepriklausoma spauda, kaip galimybės laisvai reikšti savo nuomonę kolektyvinė išraiška, yra viena iš svarbiausių žiniasklaidos srities veiksnių ir atlieka demokratijos sergėtojos funkciją;

| D. | kadangi spaudos, žiniasklaidos, skaitmeninio sektoriaus ir žurnalistikos laisvės laikomos viešosiomis gėrybėmis; |
| --- | --- |

D.

kadangi spaudos, žiniasklaidos, skaitmeninio sektoriaus ir žurnalistikos laisvės laikomos viešosiomis gėrybėmis;

| E. | kadangi (skaitmeninės) žiniasklaidos platformos vis dažniau yra pasaulinio pobūdžio ir turi vis daugiau vartotojų; |
| --- | --- |

E.

kadangi (skaitmeninės) žiniasklaidos platformos vis dažniau yra pasaulinio pobūdžio ir turi vis daugiau vartotojų;

| F. | kadangi internetas ir žiniasklaida yra žmogaus teisių gynėjų naudojamos priemonės; |
| --- | --- |

F.

kadangi internetas ir žiniasklaida yra žmogaus teisių gynėjų naudojamos priemonės;

| G. | kadangi tinklo neutralumas yra svarbiausias atviro interneto principas, kuriuo užtikrinama konkurencija ir skaidrumas, taip pat yra naudingas plėtojant verslo galimybes ir skatina inovacijas, darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi tinklo neutralumas yra svarbiausias atviro interneto principas, kuriuo užtikrinama konkurencija ir skaidrumas, taip pat yra naudingas plėtojant verslo galimybes ir skatina inovacijas, darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą;

| H. | kadangi žodžio ir saviraiškos laisvei, taip pat žiniasklaidos ir žurnalistų laisvei visame pasaulyje kyla grėsmė, o žurnalistai dažnai yra taip pat ir žmogaus teisių gynėjai ir teisės jungtis į asociacijas, teisės į pažiūrų ir tikėjimo laisvę skatintojai; kadangi žurnalistai dažnai yra persekiojami ir įkalinami; |
| --- | --- |

H.

kadangi žodžio ir saviraiškos laisvei, taip pat žiniasklaidos ir žurnalistų laisvei visame pasaulyje kyla grėsmė, o žurnalistai dažnai yra taip pat ir žmogaus teisių gynėjai ir teisės jungtis į asociacijas, teisės į pažiūrų ir tikėjimo laisvę skatintojai; kadangi žurnalistai dažnai yra persekiojami ir įkalinami;

| I. | kadangi naujos skaitmeninės ir internetinės žiniasklaidos platformos padėjo didinti įvairovę ir pliuralizmą; |
| --- | --- |

I.

kadangi naujos skaitmeninės ir internetinės žiniasklaidos platformos padėjo didinti įvairovę ir pliuralizmą;

| J. | kadangi reikia optimizuoti ES pastangas ir programas, kuriomis skatinama ir ginama spaudos ir žiniasklaidos laisvė visame pasaulyje, remiantis vertingu pilietinės visuomenės ir žurnalistų organizacijų darbu; |
| --- | --- |

J.

kadangi reikia optimizuoti ES pastangas ir programas, kuriomis skatinama ir ginama spaudos ir žiniasklaidos laisvė visame pasaulyje, remiantis vertingu pilietinės visuomenės ir žurnalistų organizacijų darbu;

| K. | kadangi ES gali būti patikima pasaulinės arenos veikėja tik tuo atveju, jei pačioje Sąjungoje yra saugomos ir gerbiamos spaudos ir žiniasklaidos laisvės; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES gali būti patikima pasaulinės arenos veikėja tik tuo atveju, jei pačioje Sąjungoje yra saugomos ir gerbiamos spaudos ir žiniasklaidos laisvės;

Naujausi pokyčiai

| 1. | pripažįsta, kad už spaudos ir žiniasklaidos laisvės užtikrinimą ir apsaugą visų pirma atsakingos vyriausybės; pabrėžia, kad vyriausybės taip pat visų pirma atsakingos už spaudos ir žiniasklaidos laisvės suvaržymą ir blogiausiais atvejais jos vis dažniau griebiasi teisinio spaudimo tam, kad apribotų minėtą laisvę, pvz., piktnaudžiauja kovos su terorizmu teisės aktais ir nacionalinio saugumo, valstybės išdavimo ar ardomosios veiklos reglamentavimo įstatymais; atkreipia dėmesį, kad, siekiant išvengti piktnaudžiavimo ir užtikrinti spaudos ir žiniasklaidos nepriklausomumą, reikia nustatyti nacionalinio saugumo užtikrinimo ir informacijos laisvės pusiausvyrą; pripažįsta, kad politikams priklausančios žiniasklaidos imperijos kartais įgaliojamos vykdyti dezinformavimo kampanijas; pabrėžia, jog būtina, kad spauda ir žiniasklaida galėtų veikti nepriklausomai ir kad joms nebūtų daromas spaudimas politinėmis ir finansinėmis priemonėmis; yra sunerimęs, kad, remiantis naujausiais metiniais indeksais ir analitinėmis ataskaitomis (žr. pranešimo A7-0176/2013 pabaigoje pridedamame priede pateiktą sąrašą), spaudos ir žiniasklaidos laisvės sąlygos įvairiose Europos šalyse ir už jos ribų nuolat vertinamos vis blogiau; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad už spaudos ir žiniasklaidos laisvės užtikrinimą ir apsaugą visų pirma atsakingos vyriausybės; pabrėžia, kad vyriausybės taip pat visų pirma atsakingos už spaudos ir žiniasklaidos laisvės suvaržymą ir blogiausiais atvejais jos vis dažniau griebiasi teisinio spaudimo tam, kad apribotų minėtą laisvę, pvz., piktnaudžiauja kovos su terorizmu teisės aktais ir nacionalinio saugumo, valstybės išdavimo ar ardomosios veiklos reglamentavimo įstatymais; atkreipia dėmesį, kad, siekiant išvengti piktnaudžiavimo ir užtikrinti spaudos ir žiniasklaidos nepriklausomumą, reikia nustatyti nacionalinio saugumo užtikrinimo ir informacijos laisvės pusiausvyrą; pripažįsta, kad politikams priklausančios žiniasklaidos imperijos kartais įgaliojamos vykdyti dezinformavimo kampanijas; pabrėžia, jog būtina, kad spauda ir žiniasklaida galėtų veikti nepriklausomai ir kad joms nebūtų daromas spaudimas politinėmis ir finansinėmis priemonėmis; yra sunerimęs, kad, remiantis naujausiais metiniais indeksais ir analitinėmis ataskaitomis (žr. pranešimo A7-0176/2013 pabaigoje pridedamame priede pateiktą sąrašą), spaudos ir žiniasklaidos laisvės sąlygos įvairiose Europos šalyse ir už jos ribų nuolat vertinamos vis blogiau;

| 2. | pabrėžia, kad laisva, nepriklausoma ir pliuralistinė internetinė ir įprasta žiniasklaida yra vienas iš demokratijos ir pliuralizmo pagrindų; pripažįsta, kokie svarbūs informacijos ištekliai – tikrosios laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo užtikrinimo sąlyga; pažymi, kad bendras visų interesas – išlaikyti ir stiprinti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomumą pasaulyje; atkreipia dėmesį į tai, kad laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos ir laisvo keitimosi informacija vaidmuo itin svarbus vykstant demokratiniams pokyčiams nedemokratinio režimo šalyse; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad laisva, nepriklausoma ir pliuralistinė internetinė ir įprasta žiniasklaida yra vienas iš demokratijos ir pliuralizmo pagrindų; pripažįsta, kokie svarbūs informacijos ištekliai – tikrosios laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo užtikrinimo sąlyga; pažymi, kad bendras visų interesas – išlaikyti ir stiprinti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomumą pasaulyje; atkreipia dėmesį į tai, kad laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos ir laisvo keitimosi informacija vaidmuo itin svarbus vykstant demokratiniams pokyčiams nedemokratinio režimo šalyse;

| 3. | apgailestauja, kad visame pasaulyje dažnai sužeidžiami ar nužudomi žurnalistai arba šiurkščiai pažeidžiamos jų teisės, o kaltininkai neretai lieka nenubausti; todėl pabrėžia, kad svarbu kovoti su nebaudžiamumu; pabrėžia, kad valdžios institucijos negali spręsti grasinimų ir smurto, nukreiptų prieš žurnalistus, problemų ir užtikrinti žurnalistų saugumo, jei politinės, teisminės ir policijos institucijos nesiims ryžtingų veiksmų prieš tuos, kurie kėsinasi į žurnalistus ir trukdo jų darbui; pažymi, kad nebaudžiamumo padariniai turi įtakos ne tik spaudos laisvei, bet ir kasdieniam žurnalistų darbui, be to, sukuria baimės ir savicenzūros atmosferą; mano, jog ES turėtų priimti tvirtesnę poziciją šalių, kurios nuolat leidžia, kad už tokius veiksmus nebūtų baudžiama, atžvilgiu ir ragina visas valstybes užtikrinti žurnalistų saugumą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad visame pasaulyje dažnai sužeidžiami ar nužudomi žurnalistai arba šiurkščiai pažeidžiamos jų teisės, o kaltininkai neretai lieka nenubausti; todėl pabrėžia, kad svarbu kovoti su nebaudžiamumu; pabrėžia, kad valdžios institucijos negali spręsti grasinimų ir smurto, nukreiptų prieš žurnalistus, problemų ir užtikrinti žurnalistų saugumo, jei politinės, teisminės ir policijos institucijos nesiims ryžtingų veiksmų prieš tuos, kurie kėsinasi į žurnalistus ir trukdo jų darbui; pažymi, kad nebaudžiamumo padariniai turi įtakos ne tik spaudos laisvei, bet ir kasdieniam žurnalistų darbui, be to, sukuria baimės ir savicenzūros atmosferą; mano, jog ES turėtų priimti tvirtesnę poziciją šalių, kurios nuolat leidžia, kad už tokius veiksmus nebūtų baudžiama, atžvilgiu ir ragina visas valstybes užtikrinti žurnalistų saugumą;

| 4. | pabrėžia, kad politikų ar kitų prieštaringų interesų turinčių asmenų dispozicijoje esantys įstatymai, teisinio reguliavimo, bauginimų priemonės, baudos ir pernelyg sutelkta nuosavybė – tai veiksniai, kurie gali riboti laisvę gauti informacijos ir su ja susipažinti ir kurie gali kelti grėsmę saviraiškos laisvei; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad politikų ar kitų prieštaringų interesų turinčių asmenų dispozicijoje esantys įstatymai, teisinio reguliavimo, bauginimų priemonės, baudos ir pernelyg sutelkta nuosavybė – tai veiksniai, kurie gali riboti laisvę gauti informacijos ir su ja susipažinti ir kurie gali kelti grėsmę saviraiškos laisvei;

| 5. | pabrėžia, kad vyriausybės gali daryti netiesioginį spaudimą spaudai ir žiniasklaidai; mano, kad daugelyje šalių žiniasklaida labai priklausoma nuo valdžios institucijų reklamos, kuri gali tapti spaudimo žiniasklaidai priemone, ir kad licencijų suteikimas ar mokestinės baudos taip pat gali būti naudojamos kritiškos žiniasklaidos veiklai riboti; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad vyriausybės gali daryti netiesioginį spaudimą spaudai ir žiniasklaidai; mano, kad daugelyje šalių žiniasklaida labai priklausoma nuo valdžios institucijų reklamos, kuri gali tapti spaudimo žiniasklaidai priemone, ir kad licencijų suteikimas ar mokestinės baudos taip pat gali būti naudojamos kritiškos žiniasklaidos veiklai riboti;

| 6. | apgailestauja, kad daugėja baudžiamosios atsakomybės už saviraišką atvejų; primena, kad visame pasaulyje žurnalistai dažnai įkalinami dėl jų darbo; žino, kad, siekiant įkalinti ar cenzūruoti žurnalistus ir neleisti jiems laisvai reikšti nuomonę, naudojamasi garbės ir orumo įžeidimų, šventvagysčių ir šmeižto įstatymais, taip pat kenkimo šalies įvaizdžiui užsienyje ir su homoseksualumu susijusios propagandos reglamentavimo įstatymais; apgailestauja, kad cenzūra skatina savicenzūrą; ragina liautis priekabiauti prie žurnalistų, kuriems turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti savo darbą nepriklausomai, nebijant smurto ir priešpriešinių kaltinimų, ir nedelsiant išlaisvinti už savo darbą neteisėtai įkalintus žurnalistus ir tinklaraštininkus; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad daugėja baudžiamosios atsakomybės už saviraišką atvejų; primena, kad visame pasaulyje žurnalistai dažnai įkalinami dėl jų darbo; žino, kad, siekiant įkalinti ar cenzūruoti žurnalistus ir neleisti jiems laisvai reikšti nuomonę, naudojamasi garbės ir orumo įžeidimų, šventvagysčių ir šmeižto įstatymais, taip pat kenkimo šalies įvaizdžiui užsienyje ir su homoseksualumu susijusios propagandos reglamentavimo įstatymais; apgailestauja, kad cenzūra skatina savicenzūrą; ragina liautis priekabiauti prie žurnalistų, kuriems turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti savo darbą nepriklausomai, nebijant smurto ir priešpriešinių kaltinimų, ir nedelsiant išlaisvinti už savo darbą neteisėtai įkalintus žurnalistus ir tinklaraštininkus;

| 7. | griežtai smerkia tai, kad daugelis žurnalistų neturi galimybės gauti teisinę pagalbą, nors jų profesijos atstovai vis dažniau atsiduria pirmose kovos už žmogaus teises gretose ir internete, ir neprisijungus prie interneto; |
| --- | --- |

7.

griežtai smerkia tai, kad daugelis žurnalistų neturi galimybės gauti teisinę pagalbą, nors jų profesijos atstovai vis dažniau atsiduria pirmose kovos už žmogaus teises gretose ir internete, ir neprisijungus prie interneto;

| 8. | mano, kad tendencija dideliuose konglomeratuose telkti žiniasklaidos priemonių nuosavybę kelia grėsmę žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui, ypač kai tuo pat metu atsiranda skaitmeninimo galimybės; pabrėžia atviros ir pagrindinėms žiniasklaidos priemonėms galimybes suteikiančios infrastruktūros, taip pat ir nepriklausomų reguliavimo institucijų buvimo svarbą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad tendencija dideliuose konglomeratuose telkti žiniasklaidos priemonių nuosavybę kelia grėsmę žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui, ypač kai tuo pat metu atsiranda skaitmeninimo galimybės; pabrėžia atviros ir pagrindinėms žiniasklaidos priemonėms galimybes suteikiančios infrastruktūros, taip pat ir nepriklausomų reguliavimo institucijų buvimo svarbą;

| 9. | pripažįsta privačių fondų ir NVO galimybes remti kokybišką žurnalistiką ir būti varomąja naujovių jėga; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta privačių fondų ir NVO galimybes remti kokybišką žurnalistiką ir būti varomąja naujovių jėga;

| 10. | pabrėžia, kad, nors globaliai elektroniniu būdu susietame pasaulyje įmonės prisiima naujus įsipareigojimus, joms taip pat kyla naujų iššūkių tose srityse, kurios įprastai priskiriamos valdžios institucijų prerogatyvai; žino, kad dėl valdžios institucijų ribojamųjų nurodymų, turinčių įtakos interneto turiniui ir paslaugoms, daromas spaudimas redakcijos nepriklausomybei ir teikiamų paslaugų tęstinumui; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, nors globaliai elektroniniu būdu susietame pasaulyje įmonės prisiima naujus įsipareigojimus, joms taip pat kyla naujų iššūkių tose srityse, kurios įprastai priskiriamos valdžios institucijų prerogatyvai; žino, kad dėl valdžios institucijų ribojamųjų nurodymų, turinčių įtakos interneto turiniui ir paslaugoms, daromas spaudimas redakcijos nepriklausomybei ir teikiamų paslaugų tęstinumui;

| 11. | žino, kad pernelyg dažnai žiniasklaida naudojamasi kaip įprasta propagandos priemone ir (arba) ji į šią propagandą įtraukiama ir kad konkrečiai visuomeninės žiniasklaidos atveju labai svarbu, kad ji būtų finansiškai ir politiškai nepriklausoma, taip pat pliuralistinė; pabrėžia, kad laisva ir nepriklausoma viešoji žiniasklaida atlieka itin svarbų vaidmenį įtvirtinant demokratiją, į viešąsias diskusijas ir reikalus kuo labiau įtraukiant pilietinę visuomenę ir suteikiant piliečiams galių siekti demokratijos; |
| --- | --- |

11.

žino, kad pernelyg dažnai žiniasklaida naudojamasi kaip įprasta propagandos priemone ir (arba) ji į šią propagandą įtraukiama ir kad konkrečiai visuomeninės žiniasklaidos atveju labai svarbu, kad ji būtų finansiškai ir politiškai nepriklausoma, taip pat pliuralistinė; pabrėžia, kad laisva ir nepriklausoma viešoji žiniasklaida atlieka itin svarbų vaidmenį įtvirtinant demokratiją, į viešąsias diskusijas ir reikalus kuo labiau įtraukiant pilietinę visuomenę ir suteikiant piliečiams galių siekti demokratijos;

| 12. | ragina parengti žurnalistų ir žiniasklaidos priemonių valdytojų etikos kodeksus siekiant užtikrinti visišką žurnalistų ir žiniasklaidos organų nepriklausomumą; pripažįsta, jog svarbu užtikrinti, įsteigus nepriklausomas reguliavimo įstaigas, kad šių kodeksų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

12.

ragina parengti žurnalistų ir žiniasklaidos priemonių valdytojų etikos kodeksus siekiant užtikrinti visišką žurnalistų ir žiniasklaidos organų nepriklausomumą; pripažįsta, jog svarbu užtikrinti, įsteigus nepriklausomas reguliavimo įstaigas, kad šių kodeksų būtų laikomasi;

Skaitmeninimas

| 13. | pripažįsta dabartinės vis labiau skaitmeninės žiniasklaidos galimą poveikį ir tai, kad tokia žiniasklaida, didindama informuotumo ir kritinio mąstymo lygį, suteikia asmenims daugiau galių, ir suvokia, kad šie reiškiniai kelia nerimą, ypač autoritariniams režimams; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta dabartinės vis labiau skaitmeninės žiniasklaidos galimą poveikį ir tai, kad tokia žiniasklaida, didindama informuotumo ir kritinio mąstymo lygį, suteikia asmenims daugiau galių, ir suvokia, kad šie reiškiniai kelia nerimą, ypač autoritariniams režimams;

| 14. | pripažįsta svarbų skaitmeninės ir internetinės žiniasklaidos platformų vaidmenį, kurį jos atliko pastaraisiais metais organizuojant sukilimus prieš diktatorių režimus; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta svarbų skaitmeninės ir internetinės žiniasklaidos platformų vaidmenį, kurį jos atliko pastaraisiais metais organizuojant sukilimus prieš diktatorių režimus;

| 15. | pabrėžia, kad galimybė susipažinti su informacija ir internete, ir neprisijungus prie interneto būtina siekiant užtikrinti nuomonių ir saviraiškos raidą, taip pat saviraišką ir turinio perdavimą per žiniasklaidos platformas, nes šie aspektai yra esminės įgaliojimų tikrinimo priemonės; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad galimybė susipažinti su informacija ir internete, ir neprisijungus prie interneto būtina siekiant užtikrinti nuomonių ir saviraiškos raidą, taip pat saviraišką ir turinio perdavimą per žiniasklaidos platformas, nes šie aspektai yra esminės įgaliojimų tikrinimo priemonės;

| 16. | pripažįsta, kad dėl žiniasklaidos ir informacijos skaitmeninimo didėja jų prieinamumas ir poveikis, tačiau taip pat nyksta nedidelė riba tarp informacijos ir nuomonės; pažymi, kad gerokai padaugėjo vartotojų kuriamo turinio ir paplito piliečių žurnalistika; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta, kad dėl žiniasklaidos ir informacijos skaitmeninimo didėja jų prieinamumas ir poveikis, tačiau taip pat nyksta nedidelė riba tarp informacijos ir nuomonės; pažymi, kad gerokai padaugėjo vartotojų kuriamo turinio ir paplito piliečių žurnalistika;

| 17. | mano, kad skaitmeninant spaudą ir žiniasklaidą atsiranda naujų žiniasklaidos srities lygmenų, dėl kurių kyla klausimų, susijusių su galimybe susipažinti su informacija, jos kokybe, objektyvumu ir apsauga; |
| --- | --- |

17.

mano, kad skaitmeninant spaudą ir žiniasklaidą atsiranda naujų žiniasklaidos srities lygmenų, dėl kurių kyla klausimų, susijusių su galimybe susipažinti su informacija, jos kokybe, objektyvumu ir apsauga;

| 18. | pabrėžia, kad skaitmeninimas gali padėti žmonėms gauti informacijos, tikrinti pareigūnų veiksmus ir užtikrinti, kad būtų keičiamasi duomenimis ir dokumentais, kad jie būtų platinami ir kad būtų išaiškinami neteisybės ir korupcijos atvejai; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad skaitmeninimas gali padėti žmonėms gauti informacijos, tikrinti pareigūnų veiksmus ir užtikrinti, kad būtų keičiamasi duomenimis ir dokumentais, kad jie būtų platinami ir kad būtų išaiškinami neteisybės ir korupcijos atvejai;

| 19. | pabrėžia, kad siekiant išnaudoti visas IT infrastruktūros galimybes reikalinga pasaulinio lygio sąveika ir tinkamas reguliavimas ir kad šiuos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) elementus reikėtų įtraukti ir į esamą, ir į plėtojamą žiniasklaidos struktūrą kartu su būtinosiomis nepriklausomumo, pliuralizmo ir įvairovės sąlygomis; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad siekiant išnaudoti visas IT infrastruktūros galimybes reikalinga pasaulinio lygio sąveika ir tinkamas reguliavimas ir kad šiuos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) elementus reikėtų įtraukti ir į esamą, ir į plėtojamą žiniasklaidos struktūrą kartu su būtinosiomis nepriklausomumo, pliuralizmo ir įvairovės sąlygomis;

| 20. | apgailestauja dėl visų mėginimų sukurti įvairių formų „uždarą internetą“, nes tai yra šiurkštūs teisės į informaciją pažeidimai; ragina visas valdžios institucijas susilaikyti nuo tokių mėginimų; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja dėl visų mėginimų sukurti įvairių formų „uždarą internetą“, nes tai yra šiurkštūs teisės į informaciją pažeidimai; ragina visas valdžios institucijas susilaikyti nuo tokių mėginimų;

| 21. | nerimauja dėl masinio stebėjimo, masinės cenzūros ir blokavimo bei filtravimo tendencijų, kurios ne tik daro įtaką žiniasklaidai ir žurnalistų bei tinklaraštininkų darbui, bet taip pat trukdo pilietinei visuomenei siekti svarbių politinių, ekonominių ir socialinių pokyčių; smerkia visus veiksmus ir mėginimus suimti tinklaraštininkus, laikydamas juos išpuoliais prieš žodžio ir nuomonės laisvę; |
| --- | --- |

21.

nerimauja dėl masinio stebėjimo, masinės cenzūros ir blokavimo bei filtravimo tendencijų, kurios ne tik daro įtaką žiniasklaidai ir žurnalistų bei tinklaraštininkų darbui, bet taip pat trukdo pilietinei visuomenei siekti svarbių politinių, ekonominių ir socialinių pokyčių; smerkia visus veiksmus ir mėginimus suimti tinklaraštininkus, laikydamas juos išpuoliais prieš žodžio ir nuomonės laisvę;

| 22. | apgailestauja, kad daugybė ES pagamintų technologijų ir sukurtų paslaugų trečiosiose šalyse naudojamos žmogaus teisėms pažeisti – vykdoma informacijos cenzūra, masinis sekimas, kontrolė, piliečių ir jų veiksmų sekimas ir stebėjimas (mobiliųjų) telefonų tinkluose ir internete; primygtinai ragina Komisiją imtis visų reikiamų veiksmų šiai prekybai vadinamaisiais skaitmeniniais ginklais nutraukti; |
| --- | --- |

22.

apgailestauja, kad daugybė ES pagamintų technologijų ir sukurtų paslaugų trečiosiose šalyse naudojamos žmogaus teisėms pažeisti – vykdoma informacijos cenzūra, masinis sekimas, kontrolė, piliečių ir jų veiksmų sekimas ir stebėjimas (mobiliųjų) telefonų tinkluose ir internete; primygtinai ragina Komisiją imtis visų reikiamų veiksmų šiai prekybai vadinamaisiais skaitmeniniais ginklais nutraukti;

| 23. | pabrėžia, kad reikia geriau suprasti tarpininkų vaidmenį ir jų įsipareigojimus; mano, kad rinkos reguliavimo institucijos gali padėti išsaugoti konkurenciją, tačiau taip pat būtina ieškoti naujų būdų, skirtų privatiems subjektams įtraukti tam, kad būtų išsaugota informacijos visuomeninė vertė; pripažįsta, kad savireguliacija gali kelti konkrečių pavojų, jeigu nėra demokratinės priežiūros; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad reikia geriau suprasti tarpininkų vaidmenį ir jų įsipareigojimus; mano, kad rinkos reguliavimo institucijos gali padėti išsaugoti konkurenciją, tačiau taip pat būtina ieškoti naujų būdų, skirtų privatiems subjektams įtraukti tam, kad būtų išsaugota informacijos visuomeninė vertė; pripažįsta, kad savireguliacija gali kelti konkrečių pavojų, jeigu nėra demokratinės priežiūros;

| 24. | pabrėžia faktą, kad skaitmeninės ir (kompiuterių) duomenų valdomos platformos ar paslaugos, pvz., paieškos sistemos, yra privačios ir kad jų atžvilgiu būtina užtikrinti skaidrumą, kad būtų išsaugota informacijos visuomeninė vertė ir išvengta apribojimų susipažinti su informacija bei naudotis saviraiškos laisve; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia faktą, kad skaitmeninės ir (kompiuterių) duomenų valdomos platformos ar paslaugos, pvz., paieškos sistemos, yra privačios ir kad jų atžvilgiu būtina užtikrinti skaidrumą, kad būtų išsaugota informacijos visuomeninė vertė ir išvengta apribojimų susipažinti su informacija bei naudotis saviraiškos laisve;

| 25. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti informatorių ir informacijos šaltinių apsaugą ir kad ES, siekdama šio tikslo, turi imtis veiksmų pasaulio mastu; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti informatorių ir informacijos šaltinių apsaugą ir kad ES, siekdama šio tikslo, turi imtis veiksmų pasaulio mastu;

| 26. | griežtai smerkia visus mėginimus naudotis internetu ar kitomis internetinės žiniasklaidos platformomis teroristų veiklai populiarinti ir skatinti; ragina valdžios institucijas šiuo klausimu priimti tvirtą poziciją; |
| --- | --- |

26.

griežtai smerkia visus mėginimus naudotis internetu ar kitomis internetinės žiniasklaidos platformomis teroristų veiklai populiarinti ir skatinti; ragina valdžios institucijas šiuo klausimu priimti tvirtą poziciją;

ES politika ir išorės veiksmai

| 27. | pabrėžia, kad, jei ES nori būti laikoma vertybių bendrija, būtina skatinti ir saugoti visuotinę spaudos ir žiniasklaidos laisvę; pabrėžia, kad ES turėtų parodyti kiek įmanoma aktyvesnę politinę lyderystę tam, kad užtikrintų žurnalistų apsaugą visame pasaulyje; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad, jei ES nori būti laikoma vertybių bendrija, būtina skatinti ir saugoti visuotinę spaudos ir žiniasklaidos laisvę; pabrėžia, kad ES turėtų parodyti kiek įmanoma aktyvesnę politinę lyderystę tam, kad užtikrintų žurnalistų apsaugą visame pasaulyje;

| 28. | mano, jog ES turėtų rodyti pavyzdį užtikrinant, kad žiniasklaida ir toliau būtų nepriklausoma, grindžiama pliuralizmu ir įvairi, taip pat ginant žurnalistų ir tinklaraštininkų padėtį, laisvę ir saugumą; pabrėžia, kad ES, siekdama šio tikslo, turėtų ne kištis į turinį, o verčiau remti palankią aplinką ir prisidėti šalinant visame pasaulyje saviraiškos laisvės apribojimus; |
| --- | --- |

28.

mano, jog ES turėtų rodyti pavyzdį užtikrinant, kad žiniasklaida ir toliau būtų nepriklausoma, grindžiama pliuralizmu ir įvairi, taip pat ginant žurnalistų ir tinklaraštininkų padėtį, laisvę ir saugumą; pabrėžia, kad ES, siekdama šio tikslo, turėtų ne kištis į turinį, o verčiau remti palankią aplinką ir prisidėti šalinant visame pasaulyje saviraiškos laisvės apribojimus;

| 29. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais atliktos kelių žiniasklaidos priemonių, visų pirma ES, patikros dėl jų neetiško ir tariamai neteisėto elgesio; mano, kad ES gali rodyti pavyzdį tik tada, jei šias problemas visų pirma išspręs savo viduje; |
| --- | --- |

29.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais atliktos kelių žiniasklaidos priemonių, visų pirma ES, patikros dėl jų neetiško ir tariamai neteisėto elgesio; mano, kad ES gali rodyti pavyzdį tik tada, jei šias problemas visų pirma išspręs savo viduje;

| 30. | ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti spaudos ir žiniasklaidos nepriklausomumą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti spaudos ir žiniasklaidos nepriklausomumą valstybėse narėse;

| 31. | mano, kad, nors ES sprendžia spaudos ir žiniasklaidos laisvės problemas įgyvendindama keletą politikos krypčių ir programų, ji spaudos ir žiniasklaidos laisvei neskiria specialaus dėmesio ir stokoja nuoseklios skatinimo vizijos bei gairių; |
| --- | --- |

31.

mano, kad, nors ES sprendžia spaudos ir žiniasklaidos laisvės problemas įgyvendindama keletą politikos krypčių ir programų, ji spaudos ir žiniasklaidos laisvei neskiria specialaus dėmesio ir stokoja nuoseklios skatinimo vizijos bei gairių;

| 32. | mano, kad neturint visapusiškos strategijos gresia susiskaidymas ir rizikuojama, kad bus nepaisoma svarbių politikos principų – skaidrumo ir atskaitomybės; |
| --- | --- |

32.

mano, kad neturint visapusiškos strategijos gresia susiskaidymas ir rizikuojama, kad bus nepaisoma svarbių politikos principų – skaidrumo ir atskaitomybės;

Strategija

| 33. | primygtinai ragina Komisiją, ypač Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinį direktoratą (DEVCO) ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) gerinti savo bendradarbiavimą ir programavimo koordinavimą, visų pirma užtikrinant politinės ir diplomatinės veiklos sąveiką ir bendrai panaudojant lėšas bei įgyvendinant projektus, įskaitant bendrą stebėseną ir vertinimą; ragina Komisiją tobulinti savo atliekamą ankstesnių, dabartinių ir būsimų programų analizę ir vertinimą, o rezultatus skelbti viešai; |
| --- | --- |

33.

primygtinai ragina Komisiją, ypač Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinį direktoratą (DEVCO) ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) gerinti savo bendradarbiavimą ir programavimo koordinavimą, visų pirma užtikrinant politinės ir diplomatinės veiklos sąveiką ir bendrai panaudojant lėšas bei įgyvendinant projektus, įskaitant bendrą stebėseną ir vertinimą; ragina Komisiją tobulinti savo atliekamą ankstesnių, dabartinių ir būsimų programų analizę ir vertinimą, o rezultatus skelbti viešai;

| 34. | ragina nuo ad hoc projektų finansavimo pereiti prie tvaresnio požiūrio, taip pat įtraukiant privačius paramos teikėjus ir partnerius; pripažįsta, kad reikia specialiai pritaikyto požiūrio į programavimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

34.

ragina nuo ad hoc projektų finansavimo pereiti prie tvaresnio požiūrio, taip pat įtraukiant privačius paramos teikėjus ir partnerius; pripažįsta, kad reikia specialiai pritaikyto požiūrio į programavimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis;

| 35. | primygtinai ragina ES atlikti svarbesnį vaidmenį, ypač šalyse kandidatėse, taip pat artimiausiose pietinėse ir rytinėse kaimyninėse šalyse ir vykstant deryboms dėl prekybos ir asociacijos susitarimų; ragina ES priimti strategiją, siekiant užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimi teisės aktų, kuriais ribojama pliuralizmas ir spaudos laisvė trečiosiose šalyse, pokyčiai; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina ES atlikti svarbesnį vaidmenį, ypač šalyse kandidatėse, taip pat artimiausiose pietinėse ir rytinėse kaimyninėse šalyse ir vykstant deryboms dėl prekybos ir asociacijos susitarimų; ragina ES priimti strategiją, siekiant užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimi teisės aktų, kuriais ribojama pliuralizmas ir spaudos laisvė trečiosiose šalyse, pokyčiai;

| 36. | pabrėžia, kad, siekiant padėti stiprinti pilietinę visuomenę, turi būti lanksčiai naudojamos esamos išorės finansinės priemonės, kaip antai EDŽTRP, geografinės priemonės ir kt.; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ir pažangą, atsakomybė vietos lygmeniu ir gebėjimų stiprinimas yra labai svarbūs; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad, siekiant padėti stiprinti pilietinę visuomenę, turi būti lanksčiai naudojamos esamos išorės finansinės priemonės, kaip antai EDŽTRP, geografinės priemonės ir kt.; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ir pažangą, atsakomybė vietos lygmeniu ir gebėjimų stiprinimas yra labai svarbūs;

| 37. | pabrėžia, kad ES turėtų remti švietimą ir politikos formuotojų, reguliavimo institucijų, taip pat ir žiniasklaidos mokymą trečiosiose šalyse, siekdama skatinti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir naudotis tinkamais ir technologijų atžvilgiu neutraliais rinkos reguliavimo būdais, ypač turėdama mintyje tai, kad pereinamaisiais laikotarpiais laisvės dažnai ribojamos siekiant užtikrinti stabilumą ir saugumą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad ES turėtų remti švietimą ir politikos formuotojų, reguliavimo institucijų, taip pat ir žiniasklaidos mokymą trečiosiose šalyse, siekdama skatinti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir naudotis tinkamais ir technologijų atžvilgiu neutraliais rinkos reguliavimo būdais, ypač turėdama mintyje tai, kad pereinamaisiais laikotarpiais laisvės dažnai ribojamos siekiant užtikrinti stabilumą ir saugumą;

| 38. | pabrėžia, kad ES vykdant dialogą su konkrečia šalimi žiniasklaidos plėtros ir sąlygų naudotis saviraiškos laisve užtikrinimo klausimams reikėtų skirti daugiausia dėmesio; pabrėžia, kad su trečiosiomis šalimis sudarant ES prekybos, partnerystės, bendradarbiavimo ir asociacijos susitarimus ir įgyvendinant pagalbos programas pagal ES sutarties 21 straipsnio nuostatas reikėtų laikytis aiškių gairių ir sąlygų; primygtinai ragina EIVT ir Komisiją atsižvelgti į EP pranešimus ir rekomendacijas deryboms dėl tokių susitarimų; primena, kad, įgyvendinant ir stebint šias pagrindines teises ir žmogaus teises, Parlamento, EIVT ir Komisijos veiklos tarpusavio darna, nuoseklumas, koordinavimas ir skaidrumas turi didžiulę reikšmę ES patikimumui ir jos santykių bei sąveikos su kitomis šalimis ir valstybėmis veiksmingumui; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad ES vykdant dialogą su konkrečia šalimi žiniasklaidos plėtros ir sąlygų naudotis saviraiškos laisve užtikrinimo klausimams reikėtų skirti daugiausia dėmesio; pabrėžia, kad su trečiosiomis šalimis sudarant ES prekybos, partnerystės, bendradarbiavimo ir asociacijos susitarimus ir įgyvendinant pagalbos programas pagal ES sutarties 21 straipsnio nuostatas reikėtų laikytis aiškių gairių ir sąlygų; primygtinai ragina EIVT ir Komisiją atsižvelgti į EP pranešimus ir rekomendacijas deryboms dėl tokių susitarimų; primena, kad, įgyvendinant ir stebint šias pagrindines teises ir žmogaus teises, Parlamento, EIVT ir Komisijos veiklos tarpusavio darna, nuoseklumas, koordinavimas ir skaidrumas turi didžiulę reikšmę ES patikimumui ir jos santykių bei sąveikos su kitomis šalimis ir valstybėmis veiksmingumui;

| 39. | ragina Komisiją kovai su nebaudžiamumu suteikti vieną iš savo įgyvendinamų saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės programų prioritetų, be kita ko, teikiant pagalbą nusikaltimams prieš žurnalistus tirti, teisinės gynybos fondams steigti ir reikiamai patirčiai užtikrinti; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją kovai su nebaudžiamumu suteikti vieną iš savo įgyvendinamų saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės programų prioritetų, be kita ko, teikiant pagalbą nusikaltimams prieš žurnalistus tirti, teisinės gynybos fondams steigti ir reikiamai patirčiai užtikrinti;

| 40. | mano, kad ES finansavimas turėtų būti skiriamas ne vien tik specializuotoms tarptautinėms organizacijoms (tarpininkams), bet taip pat turėtų apimti ir vietos organizacijas; |
| --- | --- |

40.

mano, kad ES finansavimas turėtų būti skiriamas ne vien tik specializuotoms tarptautinėms organizacijoms (tarpininkams), bet taip pat turėtų apimti ir vietos organizacijas;

| 41. | ragina Komisiją persvarstyti žmogaus teisių skatinimo veiklos finansavimui spaudos ir žiniasklaidos srityje taikomas konfidencialumo sąlygas, nes pagal jas sudaromos galimybės diskredituoti žurnalistus, žiniasklaidos priemones ar nevyriausybines organizacijas, o tai taip pat kenkia ES veiklos žmogaus teisių srityje, kuri savaime yra atvira ir skaidri, patikimumui; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją persvarstyti žmogaus teisių skatinimo veiklos finansavimui spaudos ir žiniasklaidos srityje taikomas konfidencialumo sąlygas, nes pagal jas sudaromos galimybės diskredituoti žurnalistus, žiniasklaidos priemones ar nevyriausybines organizacijas, o tai taip pat kenkia ES veiklos žmogaus teisių srityje, kuri savaime yra atvira ir skaidri, patikimumui;

| 42. | pabrėžia, kad įgyvendinant spaudos ir žiniasklaidos programas daug dėmesio taip pat reikėtų skirti (valstybės ir teisinių) struktūrų gerinimui ir vietos žiniasklaidos įmonių rėmimui siekiant didinti jų skaidrumą, nepriklausomumą, tvarumo gebėjimus, profesionalumą ir atvirumą; pabrėžia, kad ES žiniasklaidos politikos priemonėmis reikėtų siekti kiek įmanoma didinti pliuralizmą ir įvairovę remiant nepriklausomą žiniasklaidą ir naujai steigiamus žiniasklaidos kanalus, |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad įgyvendinant spaudos ir žiniasklaidos programas daug dėmesio taip pat reikėtų skirti (valstybės ir teisinių) struktūrų gerinimui ir vietos žiniasklaidos įmonių rėmimui siekiant didinti jų skaidrumą, nepriklausomumą, tvarumo gebėjimus, profesionalumą ir atvirumą; pabrėžia, kad ES žiniasklaidos politikos priemonėmis reikėtų siekti kiek įmanoma didinti pliuralizmą ir įvairovę remiant nepriklausomą žiniasklaidą ir naujai steigiamus žiniasklaidos kanalus,

| 43. | primena, kad saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas, taip pat ir internete, yra pagrindinės Europos vertybės; pabrėžia didžiulę spaudos ir žiniasklaidos laisvės svarbą įgyvendinant ES plėtros politiką, taip pat skaitmeninių laisvių svarbą šiomis aplinkybėmis, nes šias laisves laiko žmogaus teisėmis, tad ir politinių Kopenhagos kriterijų dalimi; |
| --- | --- |

43.

primena, kad saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas, taip pat ir internete, yra pagrindinės Europos vertybės; pabrėžia didžiulę spaudos ir žiniasklaidos laisvės svarbą įgyvendinant ES plėtros politiką, taip pat skaitmeninių laisvių svarbą šiomis aplinkybėmis, nes šias laisves laiko žmogaus teisėmis, tad ir politinių Kopenhagos kriterijų dalimi;

| 44. | mano, kad ES į rinkimams teikiamą paramą turėtų įtraukti paramos spaudai ir žiniasklaidai aspektus, pvz., skatindama rinkimų valdymo organų trečiosiose šalyse ir spaudos atstovų bendradarbiavimą tam, kad padidėtų rinkimų proceso ir rezultatų skaidrumas ir teisėtumas; |
| --- | --- |

44.

mano, kad ES į rinkimams teikiamą paramą turėtų įtraukti paramos spaudai ir žiniasklaidai aspektus, pvz., skatindama rinkimų valdymo organų trečiosiose šalyse ir spaudos atstovų bendradarbiavimą tam, kad padidėtų rinkimų proceso ir rezultatų skaidrumas ir teisėtumas;

| 45. | mano, kad pereinamojo laikotarpio šalyse vykstant susitaikymui ir šalies atstatymui ES daugiausia dėmesio turėtų skirti spaudos ir žiniasklaidos laisvei; |
| --- | --- |

45.

mano, kad pereinamojo laikotarpio šalyse vykstant susitaikymui ir šalies atstatymui ES daugiausia dėmesio turėtų skirti spaudos ir žiniasklaidos laisvei;

| 46. | giria ir teigiamai vertina svarbų tam tikrų tarptautinių (žurnalistų) organizacijų, ginančių spaudos ir žiniasklaidos laisvę, darbą ir pabrėžia, kad ES šias organizacijas turėtų visapusiškai remti, turint mintyje būtiną jų ryšių palaikomojo darbo pobūdį; |
| --- | --- |

46.

giria ir teigiamai vertina svarbų tam tikrų tarptautinių (žurnalistų) organizacijų, ginančių spaudos ir žiniasklaidos laisvę, darbą ir pabrėžia, kad ES šias organizacijas turėtų visapusiškai remti, turint mintyje būtiną jų ryšių palaikomojo darbo pobūdį;

| 47. | ragina EIVT kuo geriau pasinaudoti ES dalyvavimu daugiašaliuose forumuose, kaip antai Europos Taryba, ESBO ir JT forumai, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama spaudos, žiniasklaidos ir skaitmeninėms laisvėms; |
| --- | --- |

47.

ragina EIVT kuo geriau pasinaudoti ES dalyvavimu daugiašaliuose forumuose, kaip antai Europos Taryba, ESBO ir JT forumai, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama spaudos, žiniasklaidos ir skaitmeninėms laisvėms;

| 48. | ragina Komisiją, Tarybą ir EIVT įgyvendinant ES užsienio politiką kuo greičiau patvirtinti spaudos ir žiniasklaidos laisvės strategiją, o šiame pranešime pateiktas rekomendacijas įtraukti į būsimas gaires išraiškos laisvės internete ir kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją, Tarybą ir EIVT įgyvendinant ES užsienio politiką kuo greičiau patvirtinti spaudos ir žiniasklaidos laisvės strategiją, o šiame pranešime pateiktas rekomendacijas įtraukti į būsimas gaires išraiškos laisvės internete ir kitomis priemonėmis;

| 49. | prašo, kad šis pranešimas būtų aiškinamas ir aptariamas atidžiai atsižvelgiant Parlamento rezoliuciją „Skaitmeninės laisvės strategija ES užsienio politikoje“; |
| --- | --- |

49.

prašo, kad šis pranešimas būtų aiškinamas ir aptariamas atidžiai atsižvelgiant Parlamento rezoliuciją „Skaitmeninės laisvės strategija ES užsienio politikoje“;

o

o o

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, UNESCO, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai. |
| --- | --- |

50.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, UNESCO, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai.

---

(1)  http://ap.ohchr.org/documents/E/HRC/resolutions/A_HRC_RES_7_36.pdf.

(2)  Visų pirma žr. 2011 m. gegužės 16 d. pranešimą (A/HRC/17/27), 2011 m. rugpjūčio 10 d. pranešimą (A/66/290), 2012 m. birželio 4 d. pranešimą (A/HRC/20/17) ir 2012 m. rugsėjo 7 d. pranešimą (A/67/357), kuriuos galima rasti adresu: http://www.ohchr.org/EN/Issues/FreedomOpinion/Pages/Annual.aspx.

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/LTD/G12/147/10/PDF/G1214710.pdf?OpenElement.

(4)  Nr. A/HRC/17/31, galima rasti adresu: http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A-HRC-17-31_AEV.pdf.

(5)  http://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/681/60/PDF/N0668160.pdf?OpenElement.

(6)  http://www.un-documents.net/gc-p1.htm.

(7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI /pdf/official_documents/un_plan_action_safety_en.pdf.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0050.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0049.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0503.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0451.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0250.

(14)  http://eeas.europa.eu/top_stories/2012/20120503_world_press_freedom_day_en.htm. http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-13-181_en.htm.

(15)  http://blogs.ec.europa.eu/neelie-kroes/ict-human-rights-guidance.

(16)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 165.

(17)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 9.

(18)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

(19)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 107.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/112

---

P7_TA(2013)0276

Finansinės paslaugos: nepakankama pažanga Taryboje ir Komisijos vėlavimas priimti tam tikrus pasiūlymus

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Finansinės paslaugos; nepakankama Tarybos pažanga ir Komisijos delsimas priimti tam tikrus pasiūlymus (2013/2658(RSP))

(2016/C 065/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų (nauja redakcija) (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų (nauja redakcija) (COM(2010)0368),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (COM(2010)0371),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 19 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų (COM(2011)0008), toliau – Antroji bendroji direktyva ir Mokumas II direktyva, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 19 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų (COM(2011)0008), toliau – Antroji bendroji direktyva ir Mokumas II direktyva,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl finansinių priemonių rinkų, kuria panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB, (nauja redakcija) (COM(2011)0656) ir 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (Europos rinkos infrastruktūros reglamentas) (COM(2011)0652), toliau – FPRD peržiūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl finansinių priemonių rinkų, kuria panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB, (nauja redakcija) (COM(2011)0656) ir 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (Europos rinkos infrastruktūros reglamentas) (COM(2011)0652), toliau – FPRD peržiūra,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamųjų sankcijų už prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir už manipuliavimą rinka (COM(2011)0654) ir 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (COM(2011)0651), toliau – Piktnaudžiavimo rinka direktyva ir Piktnaudžiavimo rinka reglamentas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamųjų sankcijų už prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir už manipuliavimą rinka (COM(2011)0654) ir 2011 m. spalio 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (COM(2011)0651), toliau – Piktnaudžiavimo rinka direktyva ir Piktnaudžiavimo rinka reglamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB, (COM(2012)0073), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB, (COM(2012)0073),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB bei 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB bei 2011/35/ES ir Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB bei 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB bei 2011/35/ES ir Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, susijusios su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (COM(2012)0350), toliau – Penktoji KIPVPS direktyva, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, susijusios su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (COM(2012)0350), toliau – Penktoji KIPVPS direktyva,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360), toliau – Antroji draudimo tarpininkavimo direktyva, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360), toliau – Antroji draudimo tarpininkavimo direktyva,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą dėl 2010 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)0135) ir ypač į teiginį apie ketinimą 2010 m. priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl direktyvos dėl vertybinių popierių teisės teisinio tikrumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą dėl 2010 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)0135) ir ypač į teiginį apie ketinimą 2010 m. priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl direktyvos dėl vertybinių popierių teisės teisinio tikrumo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą dėl 2011 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)0623) ir ypač į teiginį apie ketinimą 2011 m. priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl direktyvos dėl vertybinių popierių teisės teisinio tikrumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą dėl 2011 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)0623) ir ypač į teiginį apie ketinimą 2011 m. priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl direktyvos dėl vertybinių popierių teisės teisinio tikrumo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą dėl 2012 m. Komisijos darbo programos (COM(2011)0777) ir ypač į teiginį apie ketinimą 2012 m. priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vertybinių popierių teisės direktyvos, taip pat priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje peržiūros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą dėl 2012 m. Komisijos darbo programos (COM(2011)0777) ir ypač į teiginį apie ketinimą 2012 m. priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vertybinių popierių teisės direktyvos, taip pat priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje peržiūros (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 1–2 d. susitikime priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas ir ypač į teiginį apie FPRD peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 1–2 d. susitikime priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas ir ypač į teiginį apie FPRD peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją dėl pinigų rinkos fondų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją dėl pinigų rinkos fondų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl šešėlinės bankininkystės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl šešėlinės bankininkystės (3),

| — | atsižvelgdamas į dėl finansinių paslaugų pateiktus klausimus Tarybai ir Komisijai dėl pažangos stokos Taryboje ir dėl Komisijos delsimo priimti tam tikrus pasiūlymus (O-000063/2013 – B7-0208/2013 ir O-000065/2013 – B7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dėl finansinių paslaugų pateiktus klausimus Tarybai ir Komisijai dėl pažangos stokos Taryboje ir dėl Komisijos delsimo priimti tam tikrus pasiūlymus (O-000063/2013 – B7-0208/2013 ir O-000065/2013 – B7-0209/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES ekonomikos atgaivinimui reikia patikimo finansų sektoriaus, teikiančio konkurencingą finansavimą realiajai ekonomikai; kadangi siekiant šio tikslo būtina baigti kurti bankų sąjungą, kaip susitarė ir vėl patvirtino įvairios ES institucijos, atsakingos už šį esminį mūsų ekonomikos sektorių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ekonomikos atgaivinimui reikia patikimo finansų sektoriaus, teikiančio konkurencingą finansavimą realiajai ekonomikai; kadangi siekiant šio tikslo būtina baigti kurti bankų sąjungą, kaip susitarė ir vėl patvirtino įvairios ES institucijos, atsakingos už šį esminį mūsų ekonomikos sektorių;

| B. | kadangi pasiūlymą dėl Direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų peržiūros Komisija priėmė 2010 m. liepos 12 d., o Parlamentas dėl jo balsavo po nesėkmingų derybų su Taryba per pirmąjį svarstymą 2012 m. vasario 16 d. (4); |
| --- | --- |

B.

kadangi pasiūlymą dėl Direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų peržiūros Komisija priėmė 2010 m. liepos 12 d., o Parlamentas dėl jo balsavo po nesėkmingų derybų su Taryba per pirmąjį svarstymą 2012 m. vasario 16 d. (4);

| C. | kadangi pasiūlymą dėl Direktyvos dėl investuotojų kompensavimo sistemų Komisija priėmė 2010 m. liepos 12 d., o Parlamentas, Tarybai delsiant nustatyti bendrą požiūrį ir pradėti derybas, dėl jo balsavo per pirmąjį svarstymą 2011 m. liepos 5 d. (5); |
| --- | --- |

C.

kadangi pasiūlymą dėl Direktyvos dėl investuotojų kompensavimo sistemų Komisija priėmė 2010 m. liepos 12 d., o Parlamentas, Tarybai delsiant nustatyti bendrą požiūrį ir pradėti derybas, dėl jo balsavo per pirmąjį svarstymą 2011 m. liepos 5 d. (5);

| D. | kadangi Komisiją pasiūlymus dėl FPRD peržiūros priėmė 2011 m. spalio 20 d., o Parlamentas netrukus juos išnagrinėjo ir 2012 m. spalio 26 d. (6) – praėjus vieneriems metams po pateikimo – priėmė šių pasiūlymų pakeitimus; nuo tada Parlamentas laukia, kada galės pradėti derybas su Taryba, kad būtų galima per pirmąjį svarstymą pasiekti galimą susitarimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisiją pasiūlymus dėl FPRD peržiūros priėmė 2011 m. spalio 20 d., o Parlamentas netrukus juos išnagrinėjo ir 2012 m. spalio 26 d. (6) – praėjus vieneriems metams po pateikimo – priėmė šių pasiūlymų pakeitimus; nuo tada Parlamentas laukia, kada galės pradėti derybas su Taryba, kad būtų galima per pirmąjį svarstymą pasiekti galimą susitarimą;

| E. | kadangi Europos Vadovų Taryba 2012 m. kovo 1–2 d. susitikime padarė išvadą, kad dėl pasiūlymų dėl FPRD peržiūros iki 2012 m. gruodžio mėn. turėtų susitarti teisės aktų leidėjai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Vadovų Taryba 2012 m. kovo 1–2 d. susitikime padarė išvadą, kad dėl pasiūlymų dėl FPRD peržiūros iki 2012 m. gruodžio mėn. turėtų susitarti teisės aktų leidėjai;

| F. | kadangi Komisija 2012 m. kovo 7 d. priėmė pasiūlymą dėl centrinių vertybinių popierių depozitoriumų ir Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas 2013 m. vasario 4 d. priėmė pranešimą (A7-0039/2013), ir nuo tada laukia, kada galės pradėti derybas su Taryba, kad būtų galima per pirmąjį svarstymą pasiekti galimą susitarimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija 2012 m. kovo 7 d. priėmė pasiūlymą dėl centrinių vertybinių popierių depozitoriumų ir Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas 2013 m. vasario 4 d. priėmė pranešimą (A7-0039/2013), ir nuo tada laukia, kada galės pradėti derybas su Taryba, kad būtų galima per pirmąjį svarstymą pasiekti galimą susitarimą;

| G. | kadangi iš pradžių buvo tikimasi, kad Komisija pasiūlymą dėl Direktyvos dėl vertybinių popierių teisės teisinio tikrumo priims 2010 m. ir kad jį tada bus galima įtraukti į 2011 ir 2012 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programas, tačiau toks pasiūlymas dar nepriimtas; |
| --- | --- |

G.

kadangi iš pradžių buvo tikimasi, kad Komisija pasiūlymą dėl Direktyvos dėl vertybinių popierių teisės teisinio tikrumo priims 2010 m. ir kad jį tada bus galima įtraukti į 2011 ir 2012 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programas, tačiau toks pasiūlymas dar nepriimtas;

| H. | kadangi pagal Direktyvą 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje reikalaujama, kad Komisija ne vėliau kaip 2012 m. lapkričio 1 d. pateiktų ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir poveikį, ir, prireikus, prie ataskaitos pridėtų pasiūlymą dėl direktyvos peržiūros; kadangi Komisija dar nepateikė tokios ataskaitos ir persvarstyto dokumento; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Direktyvą 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje reikalaujama, kad Komisija ne vėliau kaip 2012 m. lapkričio 1 d. pateiktų ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir poveikį, ir, prireikus, prie ataskaitos pridėtų pasiūlymą dėl direktyvos peržiūros; kadangi Komisija dar nepateikė tokios ataskaitos ir persvarstyto dokumento;

| I. | kadangi Parlamentas savo rezoliucijoje dėl šešėlinės bankininkystės paragino imtis papildomų priemonių dėl pinigų rinkos fondų, ypač siekiant pagerinti šių fondų atsparumą ir padengti likvidumo riziką, ir kadangi imantis šių priemonių reikėtų atsižvelgti į netrukus po rezoliucijos priėmimo paskelbtą Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją panaikinti pinigų rinkos fondus, kurių grynoji turto vertė yra pastovi; |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas savo rezoliucijoje dėl šešėlinės bankininkystės paragino imtis papildomų priemonių dėl pinigų rinkos fondų, ypač siekiant pagerinti šių fondų atsparumą ir padengti likvidumo riziką, ir kadangi imantis šių priemonių reikėtų atsižvelgti į netrukus po rezoliucijos priėmimo paskelbtą Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją panaikinti pinigų rinkos fondus, kurių grynoji turto vertė yra pastovi;

| J. | kadangi Direktyvos 2011/89/ES 5 straipsniu (7) nustatytas reikalavimas Komisijai visapusiškai persvarstyti Direktyvą 2002/87/EB (Finansinių konglomeratų direktyva) (8), visų pirma, aptariant šios direktyvos taikymo sritį, išplečiant direktyvos taikymą nekontroliuojamoms įmonėms, aptariant stambioms ne finansinėms grupėms priklausančių finansų konglomeratų identifikavimo kriterijus, sistemai svarbius finansų konglomeratus ir privalomus testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, ir iki 2012 m. gruodžio 31 d. Parlamentui ir Tarybai nusiųsti savo ataskaitą kartu su atitinkamais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto; |
| --- | --- |

J.

kadangi Direktyvos 2011/89/ES 5 straipsniu (7) nustatytas reikalavimas Komisijai visapusiškai persvarstyti Direktyvą 2002/87/EB (Finansinių konglomeratų direktyva) (8), visų pirma, aptariant šios direktyvos taikymo sritį, išplečiant direktyvos taikymą nekontroliuojamoms įmonėms, aptariant stambioms ne finansinėms grupėms priklausančių finansų konglomeratų identifikavimo kriterijus, sistemai svarbius finansų konglomeratus ir privalomus testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, ir iki 2012 m. gruodžio 31 d. Parlamentui ir Tarybai nusiųsti savo ataskaitą kartu su atitinkamais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto;

| K. | kadangi Komisija po šios peržiūros 2012 m. gruodžio 20 d. pateikė savo ataskaitą ir joje priėjo prie išvados, kad nors konglomerato apibrėžimo ir identifikavimo, patronuojančio subjekto, kuris galiausiai yra atsakingas už grupinių reikalavimų laikymąsi, identifikavimo ir vykdymo šio subjekto atžvilgiu užtikrinimo kriterijai yra svarbiausi klausimai, kuriuos būtų galima spręsti ateityje peržiūrint Finansų konglomeratų direktyvą, Komisija nusprendė nepateikti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto 2013 m.; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija po šios peržiūros 2012 m. gruodžio 20 d. pateikė savo ataskaitą ir joje priėjo prie išvados, kad nors konglomerato apibrėžimo ir identifikavimo, patronuojančio subjekto, kuris galiausiai yra atsakingas už grupinių reikalavimų laikymąsi, identifikavimo ir vykdymo šio subjekto atžvilgiu užtikrinimo kriterijai yra svarbiausi klausimai, kuriuos būtų galima spręsti ateityje peržiūrint Finansų konglomeratų direktyvą, Komisija nusprendė nepateikti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto 2013 m.;

| L. | kadangi Komisija sutiko nuolat stebėti padėtį, kad būtų galima nustatyti tinkamą laiką pasiūlymams dėl Finansų konglomeratų direktyvos peržiūros priimti, visų pirma atsižvelgiant į vykstančias derybas dėl Ketvirtosios kapitalo poreikio direktyvos ir bendro priežiūros mechanizmo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija sutiko nuolat stebėti padėtį, kad būtų galima nustatyti tinkamą laiką pasiūlymams dėl Finansų konglomeratų direktyvos peržiūros priimti, visų pirma atsižvelgiant į vykstančias derybas dėl Ketvirtosios kapitalo poreikio direktyvos ir bendro priežiūros mechanizmo;

| M. | kadangi Komisija keletą kartų nurodė, kad ketina atlikti išsamų tyrimą dėl priemonių, priimtų pagal finansinio reglamentavimo sistemą nuo finansų krizės pradžios, veiksmingumo ir proporcingumo; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija keletą kartų nurodė, kad ketina atlikti išsamų tyrimą dėl priemonių, priimtų pagal finansinio reglamentavimo sistemą nuo finansų krizės pradžios, veiksmingumo ir proporcingumo;

| 1. | primena, kad yra pasirengęs prieš pasibaigiant kadencijai 2014 m. pavasarį pabaigti pirmojo svarstymo procedūras dėl visų Komisijos pasiūlymų dėl finansinių paslaugų, kurie šiuo metu nagrinėjami; |
| --- | --- |

1.

primena, kad yra pasirengęs prieš pasibaigiant kadencijai 2014 m. pavasarį pabaigti pirmojo svarstymo procedūras dėl visų Komisijos pasiūlymų dėl finansinių paslaugų, kurie šiuo metu nagrinėjami;

| 2. | pabrėžia, kad siekiant kuo skubiau didinti Sąjungos finansų rinkų veiksmingumą ir tvirtumą reikia skubiai priimti trūkstamus Komisijos pasiūlymus dėl finansinių paslaugų, taip išvengiant pavėluoto atitinkamo teisės akto įsigaliojimo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad siekiant kuo skubiau didinti Sąjungos finansų rinkų veiksmingumą ir tvirtumą reikia skubiai priimti trūkstamus Komisijos pasiūlymus dėl finansinių paslaugų, taip išvengiant pavėluoto atitinkamo teisės akto įsigaliojimo;

| 3. | pabrėžia, kad yra giliai įsitikinęs, jog stabilumas finansų sektoriuje ir visų finansinių struktūrinių reformų sėkmė yra išankstinė tvaraus ekonomikos augimo ir užimtumo Europos Sąjungoje sąlyga; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad yra giliai įsitikinęs, jog stabilumas finansų sektoriuje ir visų finansinių struktūrinių reformų sėkmė yra išankstinė tvaraus ekonomikos augimo ir užimtumo Europos Sąjungoje sąlyga;

| 4. | pabrėžia, kad aiškiai parodė savo ketinimą ir gebėjimą skubiai ir per labai trumpą laikotarpį nagrinėti Komisijos pasiūlymus dėl finansinių paslaugų reglamento, pvz., bendro priežiūros mechanizmo, Mokumo II direktyvos ir FPRD peržiūros atveju; tikisi būsimų Komisijos pasiūlymų atveju taikyti tokį patį konstruktyvų greitą metodą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad aiškiai parodė savo ketinimą ir gebėjimą skubiai ir per labai trumpą laikotarpį nagrinėti Komisijos pasiūlymus dėl finansinių paslaugų reglamento, pvz., bendro priežiūros mechanizmo, Mokumo II direktyvos ir FPRD peržiūros atveju; tikisi būsimų Komisijos pasiūlymų atveju taikyti tokį patį konstruktyvų greitą metodą;

| 5. | primygtinai ragina Komisiją paspartinti savo darbą dėl nepateiktų teisėkūros iniciatyvų, apie kurias Komisija pranešė pastaraisiais metais, finansinių paslaugų srityje; ypač ragina Komisiją skubos tvarka priimti pasiūlymą dėl Vertybinių popierių teisės direktyvos, kurį pateikti vėluojama daugiau nei dvejus metus, ir kuo skubiau atlikti neatliktą Direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje peržiūrą; ragina Komisiją kuo skubiau priimti pasiūlymą dėl pinigų rinkos fondų, visapusiškai atsižvelgiant į susijusias Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijas; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Komisiją paspartinti savo darbą dėl nepateiktų teisėkūros iniciatyvų, apie kurias Komisija pranešė pastaraisiais metais, finansinių paslaugų srityje; ypač ragina Komisiją skubos tvarka priimti pasiūlymą dėl Vertybinių popierių teisės direktyvos, kurį pateikti vėluojama daugiau nei dvejus metus, ir kuo skubiau atlikti neatliktą Direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje peržiūrą; ragina Komisiją kuo skubiau priimti pasiūlymą dėl pinigų rinkos fondų, visapusiškai atsižvelgiant į susijusias Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijas;

| 6. | mano, kad dabar, kai derybos dėl Ketvirtosios kapitalo poreikio direktyvos ir bendro priežiūros mechanizmo baigtos, prieita prie išvados, kad Komisija turi nedelsdama pateikti pasiūlymus visapusiškai peržiūrėti 2002 m. Finansų konglomeratų direktyvą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad dabar, kai derybos dėl Ketvirtosios kapitalo poreikio direktyvos ir bendro priežiūros mechanizmo baigtos, prieita prie išvados, kad Komisija turi nedelsdama pateikti pasiūlymus visapusiškai peržiūrėti 2002 m. Finansų konglomeratų direktyvą;

| 7. | primena Komisijos įsipareigojimą prieš pasibaigiant įgaliojimų galiojimui atlikti tyrimą, kurį sudarytų sąnaudų ir naudos analizė, dėl įvairių teisės aktų, priimtų nuo finansų krizės pradžios, veiksmingumo ir proporcingumo, tyrimu turi būti atliekamas bendras poveikio visų ES finansų rinkų teisės aktams, dėl kurių pateikti pasiūlymai, priimti sprendimai ir kurie įgyvendinti Sąjungoje nuo įgaliojimų galiojimo pradžios, vertinimas; ragina kuo skubiau pradėti šį procesą; tyrime taip pat reikėtų vertinti nepavykusio bandymo sukurti bankų sąjungą poveikį įvairiose valstybėse narėse, įskaitant poveikį valstybės skolai; |
| --- | --- |

7.

primena Komisijos įsipareigojimą prieš pasibaigiant įgaliojimų galiojimui atlikti tyrimą, kurį sudarytų sąnaudų ir naudos analizė, dėl įvairių teisės aktų, priimtų nuo finansų krizės pradžios, veiksmingumo ir proporcingumo, tyrimu turi būti atliekamas bendras poveikio visų ES finansų rinkų teisės aktams, dėl kurių pateikti pasiūlymai, priimti sprendimai ir kurie įgyvendinti Sąjungoje nuo įgaliojimų galiojimo pradžios, vertinimas; ragina kuo skubiau pradėti šį procesą; tyrime taip pat reikėtų vertinti nepavykusio bandymo sukurti bankų sąjungą poveikį įvairiose valstybėse narėse, įskaitant poveikį valstybės skolai;

| 8. | ragina Komisiją kuo skubiau priimti pirmiausia pasiūlymus dėl reglamento, kuriuo sukuriamas bendras bankų pertvarkymo mechanizmas, projekto ir dėl Likaneno aukšto lygio ekspertų grupės bankų struktūrinės reformos klausimais rekomendacijų įgyvendinimo veiksmų; pabrėžia, kad yra svarbu, jog teisės aktų leidėjai skubiai nagrinėtų šiuos būsimus pasiūlymus taikydami bendro sprendimo procedūrą, taip pat siekiant sudaryti sąlygas, kad greitai įsigaliotų atitinkamos priemonės; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją kuo skubiau priimti pirmiausia pasiūlymus dėl reglamento, kuriuo sukuriamas bendras bankų pertvarkymo mechanizmas, projekto ir dėl Likaneno aukšto lygio ekspertų grupės bankų struktūrinės reformos klausimais rekomendacijų įgyvendinimo veiksmų; pabrėžia, kad yra svarbu, jog teisės aktų leidėjai skubiai nagrinėtų šiuos būsimus pasiūlymus taikydami bendro sprendimo procedūrą, taip pat siekiant sudaryti sąlygas, kad greitai įsigaliotų atitinkamos priemonės;

| 9. | ragina Komisiją metinėje augimo apžvalgoje geriau atspindėti finansinius pokyčius, kaip prašoma Parlamento 2011 m. gruodžio 15 d. (9) ir 2013 m. balandžio 18 d. (10) rezoliucijose; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją metinėje augimo apžvalgoje geriau atspindėti finansinius pokyčius, kaip prašoma Parlamento 2011 m. gruodžio 15 d. (9) ir 2013 m. balandžio 18 d. (10) rezoliucijose;

| 10. | primygtinai ragina Tarybą atnaujinti derybas dėl indėlių garantijų sistemų, nes šis klausimas yra ypač svarbus ir susijęs su tiesioginiais Europos Sąjungos piliečių interesais, taip pat yra svarbus dėl pasitikėjimo finansų sistema ir jos stabilumo; pažymi, kad Kipro krizė neseniai patvirtino, jog reikia skubiai priimti šį pasiūlymą; primena, kad pradėjus veikti veiksmingai pertvarkymo sistemai ir veiksmingam bendram priežiūros mechanizmui ilgalaikis tikslas galėtų būti bendro Europos indėlių garantijų fondo, paremto tinkamo dydžio finansavimu, sukūrimas, taigi, dėl to padidėtų patikimumas ir investuotojų pasitikėjimas; atkreipia dėmesį į jų svarbą tinkamam bankų sąjungos sukūrimui ir siekiant bendro tikslo – stabilių finansų rinkų; mano, kad pasiūlymas dėl indėlių garantijų sistemų turėtų būti priimtas kartu su Direktyva, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Tarybą atnaujinti derybas dėl indėlių garantijų sistemų, nes šis klausimas yra ypač svarbus ir susijęs su tiesioginiais Europos Sąjungos piliečių interesais, taip pat yra svarbus dėl pasitikėjimo finansų sistema ir jos stabilumo; pažymi, kad Kipro krizė neseniai patvirtino, jog reikia skubiai priimti šį pasiūlymą; primena, kad pradėjus veikti veiksmingai pertvarkymo sistemai ir veiksmingam bendram priežiūros mechanizmui ilgalaikis tikslas galėtų būti bendro Europos indėlių garantijų fondo, paremto tinkamo dydžio finansavimu, sukūrimas, taigi, dėl to padidėtų patikimumas ir investuotojų pasitikėjimas; atkreipia dėmesį į jų svarbą tinkamam bankų sąjungos sukūrimui ir siekiant bendro tikslo – stabilių finansų rinkų; mano, kad pasiūlymas dėl indėlių garantijų sistemų turėtų būti priimtas kartu su Direktyva, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema;

| 11. | apgailestauja, kad Tarybai ir valstybėms narėms trūksta pajėgumų ir ryžto taikant susitarimus, kurių reikia siekiant laikytis viešųjų įsipareigojimų, kuriuos įgyvendinant turi būti baigta kurti bankų sąjunga; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad Tarybai ir valstybėms narėms trūksta pajėgumų ir ryžto taikant susitarimus, kurių reikia siekiant laikytis viešųjų įsipareigojimų, kuriuos įgyvendinant turi būti baigta kurti bankų sąjunga;

| 12. | ragina Tarybą kuo skubiau priimti poziciją dėl investuotojų kompensavimo sistemų, kad būtų galima pradėti derybas klausimu, turinčiu konkretų poveikį Sąjungos piliečiams, nes taip ketinama pagerinti neprofesionaliųjų investuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą kuo skubiau priimti poziciją dėl investuotojų kompensavimo sistemų, kad būtų galima pradėti derybas klausimu, turinčiu konkretų poveikį Sąjungos piliečiams, nes taip ketinama pagerinti neprofesionaliųjų investuotojų apsaugą;

| 13. | primena Didžiojo dvidešimtuko įsipareigojimą, kad nuo 2012 m. pabaigos visomis standartizuotomis ne biržos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis turi būti prekiaujama biržose arba elektroninėse prekybos platformose, jei reikia, ir taikant pagrindinių sandorio šalių tarpuskaitą; todėl primygtinai ragina Tarybą išnaudoti likusį kadencijos laiką ir pabaigti su FPRD susijusį darbą, kad būtų galima priimti Komisijos pasiūlymus iki Europos Parlamento rinkimų 2014 m. gegužės mėn.; |
| --- | --- |

13.

primena Didžiojo dvidešimtuko įsipareigojimą, kad nuo 2012 m. pabaigos visomis standartizuotomis ne biržos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis turi būti prekiaujama biržose arba elektroninėse prekybos platformose, jei reikia, ir taikant pagrindinių sandorio šalių tarpuskaitą; todėl primygtinai ragina Tarybą išnaudoti likusį kadencijos laiką ir pabaigti su FPRD susijusį darbą, kad būtų galima priimti Komisijos pasiūlymus iki Europos Parlamento rinkimų 2014 m. gegužės mėn.;

| 14. | ragina Tarybą tęsti darbą dėl centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kad būtų galima netrukus pradėti derybas su Parlamentu ir Komisija, siekiant, prieš įdiegiant sistemą „Target2Securities“, laiku įgyvendinti dokumentą; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą tęsti darbą dėl centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kad būtų galima netrukus pradėti derybas su Parlamentu ir Komisija, siekiant, prieš įdiegiant sistemą „Target2Securities“, laiku įgyvendinti dokumentą;

| 15. | ragina Tarybą sparčiau siekti derybų su Parlamentu kitais esminiais vartotojų ir investuotojų apsaugos dokumentų rinkinių, dėl kurių atsakingame Parlamento komitete balsuota arba netrukus bus balsuota, klausimais, taip pat FPRD peržiūros, pvz., Penktosios KIPVPS direktyvos ir Antrosios draudimo tarpininkavimo direktyvos, atveju; |
| --- | --- |

15.

ragina Tarybą sparčiau siekti derybų su Parlamentu kitais esminiais vartotojų ir investuotojų apsaugos dokumentų rinkinių, dėl kurių atsakingame Parlamento komitete balsuota arba netrukus bus balsuota, klausimais, taip pat FPRD peržiūros, pvz., Penktosios KIPVPS direktyvos ir Antrosios draudimo tarpininkavimo direktyvos, atveju;

| 16. | ragina Tarybą kuo skubiau priimti poziciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema, nes ji yra esminis įrankis ribojant bankų griūties poveikį ES mokesčių mokėtojams ateityje; |
| --- | --- |

16.

ragina Tarybą kuo skubiau priimti poziciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema, nes ji yra esminis įrankis ribojant bankų griūties poveikį ES mokesčių mokėtojams ateityje;

| 17. | ragina Tarybą imtis veiksmų, kad galėtų greitai baigti derybas su Parlamentu dėl Antrosios bendrosios direktyvos ir Mokumo II direktyvos, kol bus gautas Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos atliktas ilgalaikių garantijų, anksčiau aptartų trišaliame susitikime, nuostatų poveikio vertinimas; ragina greitai priimti pasiūlymus dėl Piktnaudžiavimo rinka direktyvos ir Piktnaudžiavimo rinka reglamento; |
| --- | --- |

17.

ragina Tarybą imtis veiksmų, kad galėtų greitai baigti derybas su Parlamentu dėl Antrosios bendrosios direktyvos ir Mokumo II direktyvos, kol bus gautas Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos atliktas ilgalaikių garantijų, anksčiau aptartų trišaliame susitikime, nuostatų poveikio vertinimas; ragina greitai priimti pasiūlymus dėl Piktnaudžiavimo rinka direktyvos ir Piktnaudžiavimo rinka reglamento;

| 18. | primygtinai ragina Komisiją pasiūlymus dėl draudimo garantijų sistemų, atsigavimo ir finansų įstaigų, išskyrus bankus, pertvarkymo sistemos pateikti laiku, kad Parlamentas juos galėtų svarstyti per dabartinę kadenciją, taip pat ragina pateikti pasiūlymus bent dėl sistemos, taikomos didelėms tarpvalstybinėms draudimo bendrovių grupėms ir tiems subjektams, kurių veikla sudaro netradicinės ir ne draudimo veiklos didelę dalį; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina Komisiją pasiūlymus dėl draudimo garantijų sistemų, atsigavimo ir finansų įstaigų, išskyrus bankus, pertvarkymo sistemos pateikti laiku, kad Parlamentas juos galėtų svarstyti per dabartinę kadenciją, taip pat ragina pateikti pasiūlymus bent dėl sistemos, taikomos didelėms tarpvalstybinėms draudimo bendrovių grupėms ir tiems subjektams, kurių veikla sudaro netradicinės ir ne draudimo veiklos didelę dalį;

| 19. | ragina Tarybą paaiškinti kriterijus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas, ar imtis veiksmų dėl dokumentų rinkinių, taip pat paaiškinti, kaip atsižvelgta į dokumentų rinkinių tarpusavio ryšį; |
| --- | --- |

19.

ragina Tarybą paaiškinti kriterijus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas, ar imtis veiksmų dėl dokumentų rinkinių, taip pat paaiškinti, kaip atsižvelgta į dokumentų rinkinių tarpusavio ryšį;

| 20. | ragina Tarybą paaiškinti ir išsamiai nurodyti, kaip telkiami reikalingi ištekliai ir didinamas sklandumas ir veiksmingumas keičiantis Tarybai pirmininkaujančioms šalims; |
| --- | --- |

20.

ragina Tarybą paaiškinti ir išsamiai nurodyti, kaip telkiami reikalingi ištekliai ir didinamas sklandumas ir veiksmingumas keičiantis Tarybai pirmininkaujančioms šalims;

| 21. | ragina Tarybą, atsižvelgdamas į tai, kad nėra pažangos Tarybos darbo grupėse, prisiimti politinę atsakomybę ir kvalifikuota balsų dauguma priimti pozicijas, kaip numatyta Sutartimis; |
| --- | --- |

21.

ragina Tarybą, atsižvelgdamas į tai, kad nėra pažangos Tarybos darbo grupėse, prisiimti politinę atsakomybę ir kvalifikuota balsų dauguma priimti pozicijas, kaip numatyta Sutartimis;

| 22. | pabrėžia, kad teisės aktų leidėjams pagal atsakomybę priklauso kuo skubiau ir, jei reikia ir įmanoma, prieš pasibaigiant dabartinei kadencijai imtis visų reikiamų veiksmų, siekiant sudaryti sąlygas imtis nepriimtų pasiūlymų; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad teisės aktų leidėjams pagal atsakomybę priklauso kuo skubiau ir, jei reikia ir įmanoma, prieš pasibaigiant dabartinei kadencijai imtis visų reikiamų veiksmų, siekiant sudaryti sąlygas imtis nepriimtų pasiūlymų;

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

(2)  OL C 146, 2013 5 25, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0427.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0049.

(5)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 328.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0406 ir P7_TA(2012)0407.

(7)  OL L 326, 2011 12 8, p. 113.

(8)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0583.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0188.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/117

---

P7_TA(2013)0277

Padėtis Turkijoje

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Turkijoje (2013/2664(RSP))

(2016/C 065/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2013 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl 2012 m. Turkijos pažangos ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2013 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl 2012 m. Turkijos pažangos ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (2) („stojimo partnerystė“) numatytų principų, prioritetų ir sąlygų, taip pat į ankstesnius Tarybos – 2001 m., 2003 m. ir 2006 m. – sprendimus dėl stojimo partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (2) („stojimo partnerystė“) numatytų principų, prioritetų ir sąlygų, taip pat į ankstesnius Tarybos – 2001 m., 2003 m. ir 2006 m. – sprendimus dėl stojimo partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi ankstų 2013 m. gegužės 31 d. rytą Turkijos policija panaudojo pernelyg didelę jėgą siekdama išsklaidyti grupę demonstrantų, kurie jau kelios savaitės protestuoja prieš planuojamą medžių kirtimą ir naują statybų projektą Stambulo Gezi parke Taksimo aikštės teritorijoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi ankstų 2013 m. gegužės 31 d. rytą Turkijos policija panaudojo pernelyg didelę jėgą siekdama išsklaidyti grupę demonstrantų, kurie jau kelios savaitės protestuoja prieš planuojamą medžių kirtimą ir naują statybų projektą Stambulo Gezi parke Taksimo aikštės teritorijoje;

| B. | kadangi griežtas policijos įsikišimas buvo susirėmimų su protestuotojais priežastis ir šie susirėmimai greitai išplito į kitus Turkijos miestus ir kadangi juose žuvo keturi žmonės ir daugiau kaip tūkstantis žmonių sužeista, daugybė žmonių suimta ir padaryta žala privačiam ir valstybiniam turtui; kadangi prieš protestuotojus plačiai naudotos ašarinės dujos, ašarinių dujų dūmadėžės mėtytos tiesiai į protestuojančius žmones ir kai kurie iš jų sunkiai sužeisti; |
| --- | --- |

B.

kadangi griežtas policijos įsikišimas buvo susirėmimų su protestuotojais priežastis ir šie susirėmimai greitai išplito į kitus Turkijos miestus ir kadangi juose žuvo keturi žmonės ir daugiau kaip tūkstantis žmonių sužeista, daugybė žmonių suimta ir padaryta žala privačiam ir valstybiniam turtui; kadangi prieš protestuotojus plačiai naudotos ašarinės dujos, ašarinių dujų dūmadėžės mėtytos tiesiai į protestuojančius žmones ir kai kurie iš jų sunkiai sužeisti;

| C. | kadangi šias demonstracijas remia Turkijos visuomenės įvairių socialinių sluoksnių atstovai; kadangi demonstracijose dalyvavo ir vyrai, ir moterys; |
| --- | --- |

C.

kadangi šias demonstracijas remia Turkijos visuomenės įvairių socialinių sluoksnių atstovai; kadangi demonstracijose dalyvavo ir vyrai, ir moterys;

| D. | kadangi Turkijos vyriausybės išsakytas griežtas pasmerkimas padarė nepageidaujamą poveikį; |
| --- | --- |

D.

kadangi Turkijos vyriausybės išsakytas griežtas pasmerkimas padarė nepageidaujamą poveikį;

| E. | kadangi Turkijos Konstitucijos 34 straipsnyje užtikrinama teisė rengti taikius neginkluotus susirinkimus ir demonstracijas be leidimo; kadangi 26 straipsnyje užtikrinama saviraiškos laisvė, o 27 ir 28 straipsniuose – „saviraiškos laisvė“ ir „laisva minties sklaida“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Turkijos Konstitucijos 34 straipsnyje užtikrinama teisė rengti taikius neginkluotus susirinkimus ir demonstracijas be leidimo; kadangi 26 straipsnyje užtikrinama saviraiškos laisvė, o 27 ir 28 straipsniuose – „saviraiškos laisvė“ ir „laisva minties sklaida“;

| F. | kadangi protestai taip pat susiję su tam tikruose Turkijos visuomenės sluoksniuose kilusiu susirūpinimu dėl daugelio neseniai priimtų sprendimų ir teisės aktų, pvz., susijusių su prekybos alkoholiu apribojimais arba su švietimo reformomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi protestai taip pat susiję su tam tikruose Turkijos visuomenės sluoksniuose kilusiu susirūpinimu dėl daugelio neseniai priimtų sprendimų ir teisės aktų, pvz., susijusių su prekybos alkoholiu apribojimais arba su švietimo reformomis;

| G. | kadangi protestuotojai reiškia vis didesnį susirūpinimą dėl nepakankamo mažumų dalyvavimo, autoritarinio valdymo ir trūkumų teisinės valstybės, gero valdymo, teisingo bylų nagrinėjimo ir tinkamo proceso srityse Turkijoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi protestuotojai reiškia vis didesnį susirūpinimą dėl nepakankamo mažumų dalyvavimo, autoritarinio valdymo ir trūkumų teisinės valstybės, gero valdymo, teisingo bylų nagrinėjimo ir tinkamo proceso srityse Turkijoje;

| H. | kadangi pagrindinės Turkijos žiniasklaidos priemonės neskelbė apie demonstracijas ir kadangi areštuoti socialinio tinklo „Twitter“ vartotojai; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagrindinės Turkijos žiniasklaidos priemonės neskelbė apie demonstracijas ir kadangi areštuoti socialinio tinklo „Twitter“ vartotojai;

| I. | kadangi Turkija, kaip šalis kandidatė į ES nares, privalo gerbti ir skatinti demokratiją, taip pat stiprinti demokratines ir žmogaus teises ir laisves; |
| --- | --- |

I.

kadangi Turkija, kaip šalis kandidatė į ES nares, privalo gerbti ir skatinti demokratiją, taip pat stiprinti demokratines ir žmogaus teises ir laisves;

| J. | kadangi Komisijos narys S. Füle ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė Catherine Ashton sureagavo į šiuos įvykius; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisijos narys S. Füle ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė Catherine Ashton sureagavo į šiuos įvykius;

| K. | kadangi susirinkimų laisvė, saviraiškos laisvė (taip pat naudojantis internetinėmis ir neinternetinėmis socialinės žiniasklaidos priemonėmis) ir spaudos laisvė yra pagrindiniai ES principai; |
| --- | --- |

K.

kadangi susirinkimų laisvė, saviraiškos laisvė (taip pat naudojantis internetinėmis ir neinternetinėmis socialinės žiniasklaidos priemonėmis) ir spaudos laisvė yra pagrindiniai ES principai;

| 1. | reiškia nuoširdžią užuojautą žuvusių protestuotojų ir policijos pareigūno šeimoms ir linki daugybei sužeistųjų greitai pasveikti; |
| --- | --- |

1.

reiškia nuoširdžią užuojautą žuvusių protestuotojų ir policijos pareigūno šeimoms ir linki daugybei sužeistųjų greitai pasveikti;

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Turkijos policija panaudojo neproporcingai ir nepagrįstai didelę jėgą prieš taikius ir teisėtus protestus Stambulo Gezi parke, ir ragina Turkijos valdžios institucijas nuodugniai ištirti policijos smurto proveržį, kaltuosius patraukti atsakomybėn ir aukoms pasiūlyti kompensacijas; įspėja Turkijos vyriausybę nesiimti griežtų priemonių prieš takius protestuotojus ir primygtinai ragina ministrą pirmininką laikytis vienijančios ir taikinančios pozicijos, kad nebūtų toliau eskaluojamas konfliktas; |
| --- | --- |

2.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Turkijos policija panaudojo neproporcingai ir nepagrįstai didelę jėgą prieš taikius ir teisėtus protestus Stambulo Gezi parke, ir ragina Turkijos valdžios institucijas nuodugniai ištirti policijos smurto proveržį, kaltuosius patraukti atsakomybėn ir aukoms pasiūlyti kompensacijas; įspėja Turkijos vyriausybę nesiimti griežtų priemonių prieš takius protestuotojus ir primygtinai ragina ministrą pirmininką laikytis vienijančios ir taikinančios pozicijos, kad nebūtų toliau eskaluojamas konfliktas;

| 3. | apgailestauja dėl to, kad nors Turkijos valdžios institucijos pranešė, kad susitiks su protesto lyderiais, policijos smurtas Taksimo aikštėje ir jos prieigose vis dar tęsiasi ir dėl to mažėja galimybės surengti vyriausybės ir protestuotojų derybas; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl to, kad nors Turkijos valdžios institucijos pranešė, kad susitiks su protesto lyderiais, policijos smurtas Taksimo aikštėje ir jos prieigose vis dar tęsiasi ir dėl to mažėja galimybės surengti vyriausybės ir protestuotojų derybas;

| 4. | ragina Turkijos valdžios institucijas užtikrinti visų piliečių saviraiškos, taikių susirinkimų ir taikių protestų laisves ir jas gerbti; ragina nedelsiant paleisti į laisvę visus suimtus ir šiuo metu laikomus sulaikytus taikius protestuotojus, reikalauja, kad visiems sulaikytiesiems būtų neribojamos galimybės pasirinkti savo advokatą; prašo pateikti informaciją apie tikslų sulaikytųjų ir sužeistųjų skaičių; |
| --- | --- |

4.

ragina Turkijos valdžios institucijas užtikrinti visų piliečių saviraiškos, taikių susirinkimų ir taikių protestų laisves ir jas gerbti; ragina nedelsiant paleisti į laisvę visus suimtus ir šiuo metu laikomus sulaikytus taikius protestuotojus, reikalauja, kad visiems sulaikytiesiems būtų neribojamos galimybės pasirinkti savo advokatą; prašo pateikti informaciją apie tikslų sulaikytųjų ir sužeistųjų skaičių;

| 5. | apgailestauja dėl to, kaip reagavo Turkijos vyriausybė ir ministras pirmininkas R. T. Erdoğan, dėl kurių nenoro imtis susitaikinimo veiksmų, atsiprašyti ar suprasti tam tikros Turkijos gyventojų dalies reakciją susipriešinimas tik padidėjo; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kaip reagavo Turkijos vyriausybė ir ministras pirmininkas R. T. Erdoğan, dėl kurių nenoro imtis susitaikinimo veiksmų, atsiprašyti ar suprasti tam tikros Turkijos gyventojų dalies reakciją susipriešinimas tik padidėjo;

| 6. | palankiai vertina santūrų Prezidento A. Gülio atsakymą, ministro pirmininko pavaduotojo B. Arinço atsiprašymą dėl sužeistų protestuotojų ir jų dialogą su Taksimo platformos nariais ir politinės opozicijos veikėjais siekiant sumažinti įtampą; pabrėžia, kad Turkijos vyriausybės ir taikių protestuotojų dialogas labai svarbus; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina santūrų Prezidento A. Gülio atsakymą, ministro pirmininko pavaduotojo B. Arinço atsiprašymą dėl sužeistų protestuotojų ir jų dialogą su Taksimo platformos nariais ir politinės opozicijos veikėjais siekiant sumažinti įtampą; pabrėžia, kad Turkijos vyriausybės ir taikių protestuotojų dialogas labai svarbus;

| 7. | primena Turkijai, kad įtraukioje, pliuralistinėje demokratinėje valstybėje visi piliečiai jaučiasi atstovaujami ir kad dauguma privalo įtraukti opoziciją ir pilietinę visuomenę į sprendimų priėmimo procesą; taip pat primena opozicijos partijoms jų pareigą gerbiant skirtingus požiūrius ir nuomones atlikti savo vaidmenį kuriant demokratinę politinę kultūrą; |
| --- | --- |

7.

primena Turkijai, kad įtraukioje, pliuralistinėje demokratinėje valstybėje visi piliečiai jaučiasi atstovaujami ir kad dauguma privalo įtraukti opoziciją ir pilietinę visuomenę į sprendimų priėmimo procesą; taip pat primena opozicijos partijoms jų pareigą gerbiant skirtingus požiūrius ir nuomones atlikti savo vaidmenį kuriant demokratinę politinę kultūrą;

| 8. | yra susirūpinęs dėl nuolatinės politinių partijų konfrontacijos ir dėl to, kad vyriausybė ir opozicija nepakankamai pasirengusios dirbti siekiant sutarimo dėl pagrindinių reformų; primygtinai ragina visus politinius veikėjus, vyriausybę ir opoziciją veikti išvien didinant politinį pliuralizmą valstybės institucijose ir remti valstybės ir visuomenės modernizavimą ir demokratizaciją; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs dėl nuolatinės politinių partijų konfrontacijos ir dėl to, kad vyriausybė ir opozicija nepakankamai pasirengusios dirbti siekiant sutarimo dėl pagrindinių reformų; primygtinai ragina visus politinius veikėjus, vyriausybę ir opoziciją veikti išvien didinant politinį pliuralizmą valstybės institucijose ir remti valstybės ir visuomenės modernizavimą ir demokratizaciją;

| 9. | pažymi, kad stabdžių ir atsvarų sistema atlieka itin svarbų vaidmenį valdant modernią demokratinę valstybę, kuri turėtų būti vykstančio konstitucinio proceso tikslu ir turi būti paremta valdžių padalijimo ir įstatymų vykdomosios, leidžiamosios ir teisminės valdžios pusiausvyros principu, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, ypač saviraiškos ir spaudos laisvei, ir atstovaujamąja politine kultūra, kuri iš tiesų atspindi demokratinės visuomenės pliuralizmą; mano, jog pats taikių ir teisėtų protestų organizavimas rodo, kad Turkijos pilietinė visuomenė yra aktyvi; primena Turkijai, jog svarbu, kad ji ir toliau tobulintų savo demokratines institucijas, teisinę valstybę ir pagrindinių laisvių laikymąsi; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad stabdžių ir atsvarų sistema atlieka itin svarbų vaidmenį valdant modernią demokratinę valstybę, kuri turėtų būti vykstančio konstitucinio proceso tikslu ir turi būti paremta valdžių padalijimo ir įstatymų vykdomosios, leidžiamosios ir teisminės valdžios pusiausvyros principu, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, ypač saviraiškos ir spaudos laisvei, ir atstovaujamąja politine kultūra, kuri iš tiesų atspindi demokratinės visuomenės pliuralizmą; mano, jog pats taikių ir teisėtų protestų organizavimas rodo, kad Turkijos pilietinė visuomenė yra aktyvi; primena Turkijai, jog svarbu, kad ji ir toliau tobulintų savo demokratines institucijas, teisinę valstybę ir pagrindinių laisvių laikymąsi;

| 10. | pabrėžia, kad policijos pajėgoms ir teismams ir formaliojo mokymo metu, ir per darbuotojų aktyvią karjerą reikalingi tolesni intensyvūs mokymai Stambulo protokolo (tarptautinių kovos su kankinimu ir blogu elgesiu gairių rinkinio) įgyvendinimo ir asmens teisių bei laisvių viršenybės klausimais; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad policijos pajėgoms ir teismams ir formaliojo mokymo metu, ir per darbuotojų aktyvią karjerą reikalingi tolesni intensyvūs mokymai Stambulo protokolo (tarptautinių kovos su kankinimu ir blogu elgesiu gairių rinkinio) įgyvendinimo ir asmens teisių bei laisvių viršenybės klausimais;

| 11. | ragina Turkijos vietos ir nacionalines valdžios institucijas pradėti viešas konsultacijas dėl visų miestų ir regionų plėtros planų; primena, jog ekonomikos augimą reikia derinti su socialiniais, aplinkosauginiais, kultūros ir istoriniais veiksniais; ragina užtikrinti, kad būtų atliekami visų be išimties atitinkamų projektų Turkijoje poveikio vertinimai; |
| --- | --- |

11.

ragina Turkijos vietos ir nacionalines valdžios institucijas pradėti viešas konsultacijas dėl visų miestų ir regionų plėtros planų; primena, jog ekonomikos augimą reikia derinti su socialiniais, aplinkosauginiais, kultūros ir istoriniais veiksniais; ragina užtikrinti, kad būtų atliekami visų be išimties atitinkamų projektų Turkijoje poveikio vertinimai;

| 12. | pabrėžia, kad neregėta protestų banga taip pat atspindi didėjantį tam tikrų Turkijos gyventojų sluoksnių nepasitenkinimą gyvenimo būdo reguliavimu; dar kartą tvirtina, kad demokratinėje valstybėje vyriausybė privalo skatinti toleranciją ir užtikrinti religijos ir tikėjimo laisvę visiems piliečiams; ragina vyriausybę gerbti Turkijos visuomenės pliuralizmą ir turtingą įvairovę ir ginti pasaulietišką gyvenimo būdą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad neregėta protestų banga taip pat atspindi didėjantį tam tikrų Turkijos gyventojų sluoksnių nepasitenkinimą gyvenimo būdo reguliavimu; dar kartą tvirtina, kad demokratinėje valstybėje vyriausybė privalo skatinti toleranciją ir užtikrinti religijos ir tikėjimo laisvę visiems piliečiams; ragina vyriausybę gerbti Turkijos visuomenės pliuralizmą ir turtingą įvairovę ir ginti pasaulietišką gyvenimo būdą;

| 13. | perspėja, kad griežtos policijos priemonės kenkia Turkijos, kaip pietinėse kaimyninėse šalyse pirmaujančios šalies demokratinių pokyčių srityje, regioninio vaidmens patikimumui; |
| --- | --- |

13.

perspėja, kad griežtos policijos priemonės kenkia Turkijos, kaip pietinėse kaimyninėse šalyse pirmaujančios šalies demokratinių pokyčių srityje, regioninio vaidmens patikimumui;

| 14. | primena, kad žodžio laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas yra vienos iš svarbiausių Europos vertybių ir kad išties demokratiškai, laisvai ir pliuralistinei visuomenei būtina tikra žodžio laisvė; primena, kad žodžio laisvė taikoma ne tik tai informacijai ir idėjoms, kurios sulaukia palankios reakcijos ar nėra laikomos užgauliomis, bet, remiantis Europos žmogaus teisių konvencija, ir tai informacijai ir idėjoms, kuriomis įžeidžiama, šokiruojama ar sukrečiama valstybė arba bet kuri gyventojų dalis; |
| --- | --- |

14.

primena, kad žodžio laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas yra vienos iš svarbiausių Europos vertybių ir kad išties demokratiškai, laisvai ir pliuralistinei visuomenei būtina tikra žodžio laisvė; primena, kad žodžio laisvė taikoma ne tik tai informacijai ir idėjoms, kurios sulaukia palankios reakcijos ar nėra laikomos užgauliomis, bet, remiantis Europos žmogaus teisių konvencija, ir tai informacijai ir idėjoms, kuriomis įžeidžiama, šokiruojama ar sukrečiama valstybė arba bet kuri gyventojų dalis;

| 15. | yra labai susirūpinęs dėl padėties blogėjimo spaudos laisvės srityje, tam tikrų cenzūros atvejų ir didėjančios Turkijos žiniasklaidos vidinės cenzūros, taip pat ir internete; ragina Turkijos vyriausybę laikytis spaudos laisvės principų; pabrėžia, kad nepriklausoma spauda yra ypač svarbi kuriant demokratinę visuomenę, ir atkreipia dėmesį į tai, jog teisminės institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį spaudos laisvės apsaugos ir stiprinimo srityje, vadinasi, gali užtikrinti viešą erdvę laisviems ir įtraukiems debatams; yra susirūpinęs dėl didžiulio kalinamų žurnalistų skaičiaus ir daugybės vykstančių žurnalistų teismų procesų; ragina išlaisvinti socialinės žiniasklaidos aktyvistus; labai apgailestauja dėl to, kad Aukščiausioji radijo ir televizijos taryba (RTUK) priėmė sprendimą nubausti televizijos kanalus, nuo pat pradžių informavusius apie įvykius Gezi parke, už „žalą fizinei, moralinei ir psichinei vaikų ir jaunimo raidai“; |
| --- | --- |

15.

yra labai susirūpinęs dėl padėties blogėjimo spaudos laisvės srityje, tam tikrų cenzūros atvejų ir didėjančios Turkijos žiniasklaidos vidinės cenzūros, taip pat ir internete; ragina Turkijos vyriausybę laikytis spaudos laisvės principų; pabrėžia, kad nepriklausoma spauda yra ypač svarbi kuriant demokratinę visuomenę, ir atkreipia dėmesį į tai, jog teisminės institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį spaudos laisvės apsaugos ir stiprinimo srityje, vadinasi, gali užtikrinti viešą erdvę laisviems ir įtraukiems debatams; yra susirūpinęs dėl didžiulio kalinamų žurnalistų skaičiaus ir daugybės vykstančių žurnalistų teismų procesų; ragina išlaisvinti socialinės žiniasklaidos aktyvistus; labai apgailestauja dėl to, kad Aukščiausioji radijo ir televizijos taryba (RTUK) priėmė sprendimą nubausti televizijos kanalus, nuo pat pradžių informavusius apie įvykius Gezi parke, už „žalą fizinei, moralinei ir psichinei vaikų ir jaunimo raidai“;

| 16. | susirūpinęs pastebi, kad dauguma žiniasklaidos priklauso dideliems konglomeratams, turintiems įvairių verslo interesų; pakartoja raginimą priimti naują įstatymą dėl žiniasklaidos, kuris, be kita ko, išspręstų nepriklausomumo, nuosavybės ir administracinės kontrolės klausimus; |
| --- | --- |

16.

susirūpinęs pastebi, kad dauguma žiniasklaidos priklauso dideliems konglomeratams, turintiems įvairių verslo interesų; pakartoja raginimą priimti naują įstatymą dėl žiniasklaidos, kuris, be kita ko, išspręstų nepriklausomumo, nuosavybės ir administracinės kontrolės klausimus;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos Tarybos generaliniam sekretoriui, Europos žmogaus teisių teismo pirmininkui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkijos Respublikos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos Tarybos generaliniam sekretoriui, Europos žmogaus teisių teismo pirmininkui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkijos Respublikos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0184.

(2)  OL L 51, 2008 2 26, p. 4.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/120

---

P7_TA(2013)0280

Platesnė transatlantinė partnerystė

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vaidmens skatinant platesnę transatlantinę partnerystę (2012/2287(INI))

(2016/C 065/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, visų pirma į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV santykių gerinimo pagal Transatlantinės partnerystės sutartį (1), savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl transatlantinių santykių padėties po rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose (2) ir į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl 2011 m. lapkričio 28 d. vyksiančio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, visų pirma į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV santykių gerinimo pagal Transatlantinės partnerystės sutartį (1), savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl transatlantinių santykių padėties po rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose (2) ir į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl 2011 m. lapkričio 28 d. vyksiančio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. Vašingtone vykusio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. Vašingtone vykusio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į bendrus pareiškimus, padarytus per 2011 m. gruodžio mėn. Džeksonvilyje vykusį 71-ąjį Transatlantinį teisės aktų leidėjų dialogą (TTALD), 2012 m. birželio mėn. Kopenhagoje ir Strasbūre vykusį 72-ąjį TTALD ir 2012 m. lapkričio mėn. Vašingtone vykusį 73-iąjį TTALD, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus pareiškimus, padarytus per 2011 m. gruodžio mėn. Džeksonvilyje vykusį 71-ąjį Transatlantinį teisės aktų leidėjų dialogą (TTALD), 2012 m. birželio mėn. Kopenhagoje ir Strasbūre vykusį 72-ąjį TTALD ir 2012 m. lapkričio mėn. Vašingtone vykusį 73-iąjį TTALD,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis (4), kurioje pritarta sumanymui pradėti derybas dėl išsamaus ekonomikos susitarimo, ir į savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją (5) dėl derybų įgaliojimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis (4), kurioje pritarta sumanymui pradėti derybas dėl išsamaus ekonomikos susitarimo, ir į savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją (5) dėl derybų įgaliojimų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 13 d. JAV prezidento Baracko Obamos, Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Hermano Van Rompuy ir Europos Komisijos Pirmininko José Manuelio Barroso pareiškimą, kuriame jie paskelbė, kad Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga pradės vidaus procedūras, būtinas deryboms dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės pradėti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 13 d. JAV prezidento Baracko Obamos, Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Hermano Van Rompuy ir Europos Komisijos Pirmininko José Manuelio Barroso pareiškimą, kuriame jie paskelbė, kad Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga pradės vidaus procedūras, būtinas deryboms dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės pradėti,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 20 d. Čikagoje vykusio Šiaurės Atlanto Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 20 d. Čikagoje vykusio Šiaurės Atlanto Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (6), savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (7) ir į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (6), savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (7) ir į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (8),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 12 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendrą pareiškimą dėl Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 12 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bendrą pareiškimą dėl Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono,

| — | atsižvelgdamas 2012 m. sausio mėn. JAV gynybos departamento dokumentą „JAV lyderystės pasaulyje išsaugojimas. XXI a. gynybos prioritetai“, kuriame išdėstyti JAV karinės strategijos pokyčiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2012 m. sausio mėn. JAV gynybos departamento dokumentą „JAV lyderystės pasaulyje išsaugojimas. XXI a. gynybos prioritetai“, kuriame išdėstyti JAV karinės strategijos pokyčiai,

| — | atsižvelgdamas į JAV prezidento Baracko Obamos 2013 m. sausio 21 d. antrosios kadencijos inauguracinę kalbą ir 2013 m. vasario 12 d. metinį pranešimą apie padėti šalyje (angl. State of the Union Address), taip pat į JAV viceprezidento Josepho Bideno pastabas, išsakytas 2013 m. vasario 2 d. vykusioje Miuncheno saugumo konferencijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV prezidento Baracko Obamos 2013 m. sausio 21 d. antrosios kadencijos inauguracinę kalbą ir 2013 m. vasario 12 d. metinį pranešimą apie padėti šalyje (angl. State of the Union Address), taip pat į JAV viceprezidento Josepho Bideno pastabas, išsakytas 2013 m. vasario 2 d. vykusioje Miuncheno saugumo konferencijoje,

| — | atsižvelgdamas į ES strateginę partnerystę su Brazilija (2007 m.) ir strateginę partnerystę su Meksika (2008 m.), į ES asociacijos susitarimus su Meksika, Čile ir Centrine Amerika, į prekybos susitarimus su Kolumbija ir Peru, į su Kanada vykstančias derybas dėl strateginės partnerystės susitarimo ir išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo ir į vykstančias derybas su MERCOSUR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strateginę partnerystę su Brazilija (2007 m.) ir strateginę partnerystę su Meksika (2008 m.), į ES asociacijos susitarimus su Meksika, Čile ir Centrine Amerika, į prekybos susitarimus su Kolumbija ir Peru, į su Kanada vykstančias derybas dėl strateginės partnerystės susitarimo ir išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo ir į vykstančias derybas su MERCOSUR,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl naujo vystomojo bendradarbiavimo su Lotynų Amerika nustatymo (9), kurioje pabrėžiama ES parama Lotynų Amerikos regioninės integracijos procesui, kuriam atstovauja Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrija (CELAC), Pietų Amerikos tautų sąjunga (UNASUR), Pietų Amerikos šalių bendroji rinka (MERCOSUR), Andų bendrija, Centrinės Amerikos integracijos sistema (SICA), Karibų bendrija (CARICOM) ir Ramiojo vandenyno aljansas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl naujo vystomojo bendradarbiavimo su Lotynų Amerika nustatymo (9), kurioje pabrėžiama ES parama Lotynų Amerikos regioninės integracijos procesui, kuriam atstovauja Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrija (CELAC), Pietų Amerikos tautų sąjunga (UNASUR), Pietų Amerikos šalių bendroji rinka (MERCOSUR), Andų bendrija, Centrinės Amerikos integracijos sistema (SICA), Karibų bendrija (CARICOM) ir Ramiojo vandenyno aljansas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir JAV reguliariai rengiamus aukščiausiojo lygio susitikimus su Lotynų Amerikos šalimis, kartą per dvejus metus rengiamą ES ir CELAC aukščiausiojo lygio susitikimą ir į Amerikos žemyno aukščiausiojo lygio susitikimą (abu aukščiausiojo lygio susitikimus numatyta surengti 2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir JAV reguliariai rengiamus aukščiausiojo lygio susitikimus su Lotynų Amerikos šalimis, kartą per dvejus metus rengiamą ES ir CELAC aukščiausiojo lygio susitikimą ir į Amerikos žemyno aukščiausiojo lygio susitikimą (abu aukščiausiojo lygio susitikimus numatyta surengti 2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į ES ryšius su Afrikos Atlanto vandenyno pakrantės regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, visų pirma su Afrikos Sąjunga (AS), Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB), Centrinės Afrikos valstybių ekonomine bendrija (CAVEB) ir Pietų Afrikos vystymosi bendrija (PAVB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ryšius su Afrikos Atlanto vandenyno pakrantės regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, visų pirma su Afrikos Sąjunga (AS), Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB), Centrinės Afrikos valstybių ekonomine bendrija (CAVEB) ir Pietų Afrikos vystymosi bendrija (PAVB),

| — | atsižvelgdamas į Didžiojo dvidešimtuko (G20) lyderių pareiškimus, JT sistemos darbo grupės JT vystymosi darbotvarkės po 2015 m. klausimais baigiamąjį dokumentą „Suvokti ateitį, kurios norime visiems“ ir JT konferencijos tvaraus vystymosi klausimais baigiamąjį dokumentą „Ateitis, kurios norime“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Didžiojo dvidešimtuko (G20) lyderių pareiškimus, JT sistemos darbo grupės JT vystymosi darbotvarkės po 2015 m. klausimais baigiamąjį dokumentą „Suvokti ateitį, kurios norime visiems“ ir JT konferencijos tvaraus vystymosi klausimais baigiamąjį dokumentą „Ateitis, kurios norime“,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl, inter alia, Arabų pavasario, Malio, Artimųjų Rytų, Sirijos, Irano, Afganistano, Rytų partnerystės, Rusijos ir Kinijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl, inter alia, Arabų pavasario, Malio, Artimųjų Rytų, Sirijos, Irano, Afganistano, Rytų partnerystės, Rusijos ir Kinijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0173/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0173/2013),

| A. | kadangi svarbiausi politiniai ir ekonominiai santykiai visame Atlanto vandenyno baseine yra ES ir JAV siejantys santykiai; kadangi prasidėjusi antroji B. Obamos prezidentavimo kadencija turėtų padėti stiprinti šiuos santykius įgyvendinant naują plataus užmojo darbotvarkę; |
| --- | --- |

A.

kadangi svarbiausi politiniai ir ekonominiai santykiai visame Atlanto vandenyno baseine yra ES ir JAV siejantys santykiai; kadangi prasidėjusi antroji B. Obamos prezidentavimo kadencija turėtų padėti stiprinti šiuos santykius įgyvendinant naują plataus užmojo darbotvarkę;

| B. | kadangi transatlantinė partnerystė grindžiama tvirtais politiniais, kultūriniais, ekonominiais ir istoriniais ryšiais, bendromis vertybėmis, pvz., laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principais, ir bendrais tikslais, pvz., gerove, atvira ir integruota ekonomika, socialine pažanga ir įtrauktimi, tvaria plėtra ir taikiu konfliktų sprendimu; |
| --- | --- |

B.

kadangi transatlantinė partnerystė grindžiama tvirtais politiniais, kultūriniais, ekonominiais ir istoriniais ryšiais, bendromis vertybėmis, pvz., laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principais, ir bendrais tikslais, pvz., gerove, atvira ir integruota ekonomika, socialine pažanga ir įtrauktimi, tvaria plėtra ir taikiu konfliktų sprendimu;

| C. | kadangi dėl bendro ekonomikos nuosmukio ir ES, ir JAV labai sumažintos išlaidos gynybai; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl bendro ekonomikos nuosmukio ir ES, ir JAV labai sumažintos išlaidos gynybai;

| D. | kadangi globaliame, sudėtingame ir vis labiau daugiapoliame pasaulyje ES ir JAV, nepaisydamos ekonomikos krizės, turėtų ir toliau atlikti pagrindinį konstruktyvų vaidmenį pasaulio politikoje ir ekonomikoje ir formuoti tarptautinę aplinką, taip pat kartu stengtis daugiašaliu pagrindu, visų pirma pasinaudojant tarptautinėmis organizacijomis, įveikti regioninius konfliktus ir pasaulinio masto problemas; kadangi, siekdamos šio tikslo, ES ir JAV taip pat turėtų užtikrinti naujų svarbių veikėjų, įskaitant dvi ES strategines partneres Lotynų Amerikoje, t. y. Braziliją ir Meksiką, ir Kanados dalyvavimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi globaliame, sudėtingame ir vis labiau daugiapoliame pasaulyje ES ir JAV, nepaisydamos ekonomikos krizės, turėtų ir toliau atlikti pagrindinį konstruktyvų vaidmenį pasaulio politikoje ir ekonomikoje ir formuoti tarptautinę aplinką, taip pat kartu stengtis daugiašaliu pagrindu, visų pirma pasinaudojant tarptautinėmis organizacijomis, įveikti regioninius konfliktus ir pasaulinio masto problemas; kadangi, siekdamos šio tikslo, ES ir JAV taip pat turėtų užtikrinti naujų svarbių veikėjų, įskaitant dvi ES strategines partneres Lotynų Amerikoje, t. y. Braziliją ir Meksiką, ir Kanados dalyvavimą;

| E. | kadangi kartu su pasaulinės padėties pokyčiais, kuriuos sukėlė Azijos besiformuojančių rinkos ekonomikos šalių augimas, ekspertų grupės, tarptautinės organizacijos ir kai kurių šalių vyriausybės pastaruoju metu pabrėžia didėjančią viso Atlanto vandenyno baseino, įskaitant jo pietines teritorijas, svarbą, taip pat jam priklausančių šalių bendradarbiavimo būtinybę, kad jos visos galėtų spręsti visam regionui bendras problemas; |
| --- | --- |

E.

kadangi kartu su pasaulinės padėties pokyčiais, kuriuos sukėlė Azijos besiformuojančių rinkos ekonomikos šalių augimas, ekspertų grupės, tarptautinės organizacijos ir kai kurių šalių vyriausybės pastaruoju metu pabrėžia didėjančią viso Atlanto vandenyno baseino, įskaitant jo pietines teritorijas, svarbą, taip pat jam priklausančių šalių bendradarbiavimo būtinybę, kad jos visos galėtų spręsti visam regionui bendras problemas;

| F. | kadangi Lotynų Amerika yra regionas, kurį su ES ir JAV sieja daugybė vertybių, interesų, istorija ir vis stiprėjantys ekonominiai ryšiai; kadangi Lotynų Amerikos šalys įsteigė daug regioninių ir subregioninių organizacijų; kadangi tikslinga ištirti sritis, kuriose būtų galima plėtoti įvairius trišalio bendradarbiavimo būdus; kadangi šį bendradarbiavimą būtų galima išplėsti įtraukiant Atlanto vandenyno baseinui priklausančias Afrikos šalis; kadangi svarbu, kad transatlantinėje erdvėje vykdomas bendradarbiavimas būtų grindžiamas įvairių interesų kompromisais, ir kadangi visos šalys turėtų išsaugoti teisę vadovautis savo nacionaliniais prioritetais ir vystymosi koncepcijomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Lotynų Amerika yra regionas, kurį su ES ir JAV sieja daugybė vertybių, interesų, istorija ir vis stiprėjantys ekonominiai ryšiai; kadangi Lotynų Amerikos šalys įsteigė daug regioninių ir subregioninių organizacijų; kadangi tikslinga ištirti sritis, kuriose būtų galima plėtoti įvairius trišalio bendradarbiavimo būdus; kadangi šį bendradarbiavimą būtų galima išplėsti įtraukiant Atlanto vandenyno baseinui priklausančias Afrikos šalis; kadangi svarbu, kad transatlantinėje erdvėje vykdomas bendradarbiavimas būtų grindžiamas įvairių interesų kompromisais, ir kadangi visos šalys turėtų išsaugoti teisę vadovautis savo nacionaliniais prioritetais ir vystymosi koncepcijomis;

| G. | kadangi kai kurios šalys, visų pirma Kinija, taip pat kitos šalys, pvz., Indija, tampa vis aktyvesnės Atlanto vandenyno baseino regione, ypač pietiniame Atlanto vandenyno regione, o jų veiksmams šiame regione įtaką daro poreikis įsigyti žaliavų ir maisto; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurios šalys, visų pirma Kinija, taip pat kitos šalys, pvz., Indija, tampa vis aktyvesnės Atlanto vandenyno baseino regione, ypač pietiniame Atlanto vandenyno regione, o jų veiksmams šiame regione įtaką daro poreikis įsigyti žaliavų ir maisto;

| H. | kadangi palaikant platesnio masto transatlantinę partnerystę reikia spręsti vystymosi, saugumo, energetikos ir imigracijos klausimus, taip pat pirmenybę teikti laipsniškai ekonominei ir politinei konvergencijai; |
| --- | --- |

H.

kadangi palaikant platesnio masto transatlantinę partnerystę reikia spręsti vystymosi, saugumo, energetikos ir imigracijos klausimus, taip pat pirmenybę teikti laipsniškai ekonominei ir politinei konvergencijai;

| I. | kadangi, be platesnės Atlanto vandenyno regiono perspektyvos, šiuo metu yra ir kitų problemų ir konfliktų, ir labai svarbu, kad juos sprendžiant ES ir JAV imtųsi koordinuotų veiksmų; |
| --- | --- |

I.

kadangi, be platesnės Atlanto vandenyno regiono perspektyvos, šiuo metu yra ir kitų problemų ir konfliktų, ir labai svarbu, kad juos sprendžiant ES ir JAV imtųsi koordinuotų veiksmų;

| J. | kadangi dėl dažnesnių ir sudėtingesnių daug dėmesio pritraukiančių kibernetinių išpuolių buvo persvarstyti susiję teisės aktai ir JAV patvirtino savanoriškų pranešimų mechanizmą, o ES planuoja priimti griežtesnes privalomas priemones; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl dažnesnių ir sudėtingesnių daug dėmesio pritraukiančių kibernetinių išpuolių buvo persvarstyti susiję teisės aktai ir JAV patvirtino savanoriškų pranešimų mechanizmą, o ES planuoja priimti griežtesnes privalomas priemones;

Dvišaliai santykiai

| 1. | sveikina Baracką Obamą, dar kartą laimėjusį Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento rinkimus; kviečia jį per kitą savo vizitą į Europą per plenarinę Europos Parlamento sesiją Strasbūre pasakyti kalbą; |
| --- | --- |

1.

sveikina Baracką Obamą, dar kartą laimėjusį Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento rinkimus; kviečia jį per kitą savo vizitą į Europą per plenarinę Europos Parlamento sesiją Strasbūre pasakyti kalbą;

| 2. | ragina kuo greičiau surengti ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimą, kad būtų galima priimti sprendimą dėl bendros trumpalaikių ir ilgalaikių tikslų, susijusių tiek su dvišaliais, tiek su pasauliniais ir regioniniais klausimais, darbotvarkės; |
| --- | --- |

2.

ragina kuo greičiau surengti ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimą, kad būtų galima priimti sprendimą dėl bendros trumpalaikių ir ilgalaikių tikslų, susijusių tiek su dvišaliais, tiek su pasauliniais ir regioniniais klausimais, darbotvarkės;

| 3. | pripažįsta JAV naujai vykdomos geopolitinės orientacijos į Aziją ilgalaikius padarinius transatlantinei partnerystei; pabrėžia konstruktyvaus, nuoseklaus ir strateginio ES atsako būtinybę; mano, kad tai taip pat reiškia galimybę ES aktyviau veikti Azijos ir Ramiojo vandenyno regione kaip nepriklausomai pasaulinio masto veikėjai, bet glaudžiai bendradarbiaujant su JAV ir taip stiprinant strateginę transatlantinės partnerystės dimensiją; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta JAV naujai vykdomos geopolitinės orientacijos į Aziją ilgalaikius padarinius transatlantinei partnerystei; pabrėžia konstruktyvaus, nuoseklaus ir strateginio ES atsako būtinybę; mano, kad tai taip pat reiškia galimybę ES aktyviau veikti Azijos ir Ramiojo vandenyno regione kaip nepriklausomai pasaulinio masto veikėjai, bet glaudžiai bendradarbiaujant su JAV ir taip stiprinant strateginę transatlantinės partnerystės dimensiją;

| 4. | palankiai vertina oficialų pranešimą apie derybas dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP); pabrėžia, kad šis susitarimas – tai didžiulė paskata ES ekonomikai ir JAV ekonomikai ir suaktyvins ES ir JAV santykius; pažymi, kad jo visuotinis poveikis nebus tik dvišalio pobūdžio, nes bus suformuotas bendras požiūris į pasaulio prekybos, investicijų ir su prekyba susijusiose srityse taikomas taisykles ir standartus; pabrėžia, kad, norint užtikrinti derybų efektyvumą, reikalinga tvirta politinė valia ir konstruktyvus požiūris; tikisi, kad TPIP procesas suteiks naują politinį postūmį transatlantinių santykių srityje ir tuo galėtų ir turėtų būti pasinaudota siekiant skatinti glaudesnį bendradarbiavimą kitose srityse, įskaitant užsienio politiką; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina oficialų pranešimą apie derybas dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP); pabrėžia, kad šis susitarimas – tai didžiulė paskata ES ekonomikai ir JAV ekonomikai ir suaktyvins ES ir JAV santykius; pažymi, kad jo visuotinis poveikis nebus tik dvišalio pobūdžio, nes bus suformuotas bendras požiūris į pasaulio prekybos, investicijų ir su prekyba susijusiose srityse taikomas taisykles ir standartus; pabrėžia, kad, norint užtikrinti derybų efektyvumą, reikalinga tvirta politinė valia ir konstruktyvus požiūris; tikisi, kad TPIP procesas suteiks naują politinį postūmį transatlantinių santykių srityje ir tuo galėtų ir turėtų būti pasinaudota siekiant skatinti glaudesnį bendradarbiavimą kitose srityse, įskaitant užsienio politiką;

| 5. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, Tarybą, Komisiją ir ES valstybes nares gerinti ES politikos JAV administracijos atžvilgiu koordinavimą, kad būtų galima įtikinamai parodyti, kad ES yra nuosekli ir veiksminga tarptautinė veikėja; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad ES kaimyniniuose regionuose gali kilti įvairių krizių, ir į JAV „vadovavimo iš už nugaros“ doktriną, taip pat svarbu stiprinti bendrą saugumo ir gynybos politiką; |
| --- | --- |

5.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, Tarybą, Komisiją ir ES valstybes nares gerinti ES politikos JAV administracijos atžvilgiu koordinavimą, kad būtų galima įtikinamai parodyti, kad ES yra nuosekli ir veiksminga tarptautinė veikėja; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad ES kaimyniniuose regionuose gali kilti įvairių krizių, ir į JAV „vadovavimo iš už nugaros“ doktriną, taip pat svarbu stiprinti bendrą saugumo ir gynybos politiką;

| 6. | primena savo pasiūlymą, kad Transatlantinė politikos taryba (TPT) būtų sukurta kaip nuolatinių konsultacijų užsienio ir saugumo politikos klausimais ir šios politikos koordinavimo organas ir kad jai turėtų vadovauti Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir JAV valstybės sekretorius; |
| --- | --- |

6.

primena savo pasiūlymą, kad Transatlantinė politikos taryba (TPT) būtų sukurta kaip nuolatinių konsultacijų užsienio ir saugumo politikos klausimais ir šios politikos koordinavimo organas ir kad jai turėtų vadovauti Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir JAV valstybės sekretorius;

| 7. | palankiai vertina Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialogo, kaip turiniu paremto ir konstruktyvaus organo, indėlį stiprinant ES ir JAV santykius, nes sukuriamas parlamentinio dialogo forumas, nustatomi tikslai ir koordinuojami klausimai, kurie kelia bendrą susirūpinimą; taip pat džiaugiasi Vašingtone atidarytu Europos Parlamento ryšių biuru ir ragina JAV Kongresą pasekti šiuo pavyzdžiu ir atidaryti atitinkamą biurą Briuselyje; ragina ir toliau vykdyti abiejų institucijų darbuotojų mainus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialogo, kaip turiniu paremto ir konstruktyvaus organo, indėlį stiprinant ES ir JAV santykius, nes sukuriamas parlamentinio dialogo forumas, nustatomi tikslai ir koordinuojami klausimai, kurie kelia bendrą susirūpinimą; taip pat džiaugiasi Vašingtone atidarytu Europos Parlamento ryšių biuru ir ragina JAV Kongresą pasekti šiuo pavyzdžiu ir atidaryti atitinkamą biurą Briuselyje; ragina ir toliau vykdyti abiejų institucijų darbuotojų mainus;

| 8. | griežtai smerkia 2013 m. balandžio 15 d. Bostone surengtus teroristų išpuolius; ragina abi partneres toliau kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir kartu gerbti ir puoselėti žmogaus teises ir pagrindines laisves; reiškia didelį susirūpinimą neseniai atskleista informacija apie JAV pagal PRISM programą vykdomas priežiūros ir duomenų rinkimo operacijas bei jų pasekmes ES piliečių pilietinių laisvių apsaugai; ragina Komisiją ir Tarybą iškelti šį klausimą artėjančiame TVR ES ir JAV ministrų susitikime vyksiančiame birželio 14 d.; pabrėžia tai, kad jau galioja Keleivių duomenų įrašų susitarimas ir Terorizmo finansavimo sekimo programos susitarimas (SWIFT susitarimas), kuriems pritarė Europos Parlamentas; ragina partneres glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant Duomenų privatumo ir apsaugos susitarimo klausimus, kad derybos būtų baigtos sudarius sąlygas užtikrinti deramą duomenų tvarkymo skaidrumą ir pakankamą asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

8.

griežtai smerkia 2013 m. balandžio 15 d. Bostone surengtus teroristų išpuolius; ragina abi partneres toliau kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir kartu gerbti ir puoselėti žmogaus teises ir pagrindines laisves; reiškia didelį susirūpinimą neseniai atskleista informacija apie JAV pagal PRISM programą vykdomas priežiūros ir duomenų rinkimo operacijas bei jų pasekmes ES piliečių pilietinių laisvių apsaugai; ragina Komisiją ir Tarybą iškelti šį klausimą artėjančiame TVR ES ir JAV ministrų susitikime vyksiančiame birželio 14 d.; pabrėžia tai, kad jau galioja Keleivių duomenų įrašų susitarimas ir Terorizmo finansavimo sekimo programos susitarimas (SWIFT susitarimas), kuriems pritarė Europos Parlamentas; ragina partneres glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant Duomenų privatumo ir apsaugos susitarimo klausimus, kad derybos būtų baigtos sudarius sąlygas užtikrinti deramą duomenų tvarkymo skaidrumą ir pakankamą asmens duomenų apsaugą;

| 9. | pažymi vis didėjančią nepilotuojamų orlaivių naudojimo svarbą; pabrėžia, kad reikia pradėti rimtas diskusijas dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo, jų apribojimų, skaidrumo ir kontrolės; palankiai vertina JAV vykstančią diskusiją ir tikisi, kad netrukus galės būti sukurta visapusiška reguliavimo sistema; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina prezidento B. Obamos 2013 m. gegužės 23 d. kalboje paskelbtus sprendimus dėl naujų apribojimų naudoti nepilotuojamus orlaivius kaip mirtinus ginklus nustatymo ir Kongreso įtraukimo siekiant išnagrinėti galimybes padidinti šio naudojimo priežiūrą; ragina abi partneres pradėti išsamias diskusijas ginkluotų nepilotuojamų orlaivių klausimu ir pabrėžia, jog būtina imtis veiksmų, kad ateityje būtų nustatytas tarptautinis reguliavimas, atsižvelgiant į pasaulinio lygmens poveikį; |
| --- | --- |

9.

pažymi vis didėjančią nepilotuojamų orlaivių naudojimo svarbą; pabrėžia, kad reikia pradėti rimtas diskusijas dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo, jų apribojimų, skaidrumo ir kontrolės; palankiai vertina JAV vykstančią diskusiją ir tikisi, kad netrukus galės būti sukurta visapusiška reguliavimo sistema; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina prezidento B. Obamos 2013 m. gegužės 23 d. kalboje paskelbtus sprendimus dėl naujų apribojimų naudoti nepilotuojamus orlaivius kaip mirtinus ginklus nustatymo ir Kongreso įtraukimo siekiant išnagrinėti galimybes padidinti šio naudojimo priežiūrą; ragina abi partneres pradėti išsamias diskusijas ginkluotų nepilotuojamų orlaivių klausimu ir pabrėžia, jog būtina imtis veiksmų, kad ateityje būtų nustatytas tarptautinis reguliavimas, atsižvelgiant į pasaulinio lygmens poveikį;

| 10. | pakartoja savo nuomonę, kad ES privalo ir toliau politiniu ir techniniu lygmeniu JAV priminti ilgai neišsprendžiamą klausimą dėl keturių ES valstybių narių piliečiams taikomo vizų reikalavimo; |
| --- | --- |

10.

pakartoja savo nuomonę, kad ES privalo ir toliau politiniu ir techniniu lygmeniu JAV priminti ilgai neišsprendžiamą klausimą dėl keturių ES valstybių narių piliečiams taikomo vizų reikalavimo;

| 11. | primena didėjančią kibernetinės gynybos svarbą ir palankiai vertina tai, kad 2010 m. aukščiausiojo lygio susitikime buvo įsteigta kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais darbo grupė; mano, kad ES ir JAV turėtų visų pirma pirmenybę teikti bendradarbiavimui kibernetinio saugumo srityje ir ypatingą dėmesį skirti kovai su kibernetiniais išpuoliais, taip pat bendrai dėti daugiau pastangų tarptautiniu lygmeniu, kad būtų sukurta išsami ir skaidri tarptautinė sistema, kuria pasinaudojant bus nustatyti minimalūs kibernetinio saugumo politikos standartai, ir kartu išsaugomos pagrindinės laisvės; |
| --- | --- |

11.

primena didėjančią kibernetinės gynybos svarbą ir palankiai vertina tai, kad 2010 m. aukščiausiojo lygio susitikime buvo įsteigta kibernetinio saugumo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais darbo grupė; mano, kad ES ir JAV turėtų visų pirma pirmenybę teikti bendradarbiavimui kibernetinio saugumo srityje ir ypatingą dėmesį skirti kovai su kibernetiniais išpuoliais, taip pat bendrai dėti daugiau pastangų tarptautiniu lygmeniu, kad būtų sukurta išsami ir skaidri tarptautinė sistema, kuria pasinaudojant bus nustatyti minimalūs kibernetinio saugumo politikos standartai, ir kartu išsaugomos pagrindinės laisvės;

| 12. | apgailestauja, kad tuo metu, kai NATO ragina intensyviau bendradarbiauti, ES ir JAV planuoja nustatyti skirtingus budrumo lygius kibernetinio saugumo srityje; pabrėžia, kad tokie nesuderinamumai ne tik kelia grėsmę kibernetinei gynybai, bet dėl jų taip pat gali kilti su prekyba susijusių problemų įmonėms, kurios veikia abiejų šalių teritorijose; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad tuo metu, kai NATO ragina intensyviau bendradarbiauti, ES ir JAV planuoja nustatyti skirtingus budrumo lygius kibernetinio saugumo srityje; pabrėžia, kad tokie nesuderinamumai ne tik kelia grėsmę kibernetinei gynybai, bet dėl jų taip pat gali kilti su prekyba susijusių problemų įmonėms, kurios veikia abiejų šalių teritorijose;

| 13. | palankiai vertina Prezidento B. Obamos 2013 m. gegužės 23 d. pasakytoje kalboje pakartotą įsipareigojimą uždaryti Gvantanamą; pakartoja raginimą, kad visi Gvantanamo kaliniai, kuriems kaltinimai nebuvo pateikti, kuo greičiau galėtų grįžti į savo kilmės arba kurią nors kitą saugią šalį, o tie, prieš kuriuos surinkta pakankamai tinkamų įrodymų, būtų nedelsiant nepriklausomo ir nešališko teismo tinkamai teisiami vykdant sąžiningą ir viešą svarstymą, ir užtikrinti, kad, jei jie bus nuteisti, būtų įkalinami JAV pagal taikytinus tarptautinius standartus ir principus; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Prezidento B. Obamos 2013 m. gegužės 23 d. pasakytoje kalboje pakartotą įsipareigojimą uždaryti Gvantanamą; pakartoja raginimą, kad visi Gvantanamo kaliniai, kuriems kaltinimai nebuvo pateikti, kuo greičiau galėtų grįžti į savo kilmės arba kurią nors kitą saugią šalį, o tie, prieš kuriuos surinkta pakankamai tinkamų įrodymų, būtų nedelsiant nepriklausomo ir nešališko teismo tinkamai teisiami vykdant sąžiningą ir viešą svarstymą, ir užtikrinti, kad, jei jie bus nuteisti, būtų įkalinami JAV pagal taikytinus tarptautinius standartus ir principus;

| 14. | pabrėžia nuolatinę NATO kaip transatlantinio saugumo garanto svarbą; dar kartą ragina stiprinti strateginę ES ir NATO partnerystę; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia nuolatinę NATO kaip transatlantinio saugumo garanto svarbą; dar kartą ragina stiprinti strateginę ES ir NATO partnerystę;

Atlanto vandenyno regiono ir pasaulinė darbotvarkė

| 15. | ragina abi partneres išnagrinėti sritis ir sistemas, kuriomis pasinaudojant būtų galima pragmatiškai vykdyti platesnį transatlantinį bendradarbiavimą, taip pat kartu su kitomis Atlanto vandenyno regiono šalimis ištirti šio platesnio bendradarbiavimo naudingumą; pabrėžia, kad ES mano, jog galimos sritys yra ekonominiai ir socialiniai klausimai, pasaulinis valdymas, demokratizacijos procesas, žmogaus teisės, vystomasis bendradarbiavimas, klimato kaita, saugumas ir energetika; ragina partneres, siekiant užmegzti šiuos trišalius dialogus, išnagrinėti galimybę pasinaudoti Lotynų Amerikoje sukurtomis regioninėmis ir subregioninėmis institucijomis, kurias tradiciškai rėmė Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

15.

ragina abi partneres išnagrinėti sritis ir sistemas, kuriomis pasinaudojant būtų galima pragmatiškai vykdyti platesnį transatlantinį bendradarbiavimą, taip pat kartu su kitomis Atlanto vandenyno regiono šalimis ištirti šio platesnio bendradarbiavimo naudingumą; pabrėžia, kad ES mano, jog galimos sritys yra ekonominiai ir socialiniai klausimai, pasaulinis valdymas, demokratizacijos procesas, žmogaus teisės, vystomasis bendradarbiavimas, klimato kaita, saugumas ir energetika; ragina partneres, siekiant užmegzti šiuos trišalius dialogus, išnagrinėti galimybę pasinaudoti Lotynų Amerikoje sukurtomis regioninėmis ir subregioninėmis institucijomis, kurias tradiciškai rėmė Europos Sąjunga;

| 16. | siūlo partnerėms nuolat keistis nuomonėmis apie atitinkamus jų aukščiausiojo lygio susitikimus su Lotynų Amerikos šalimis, rengiamus vykdant regioninės programos veiklą, t. y. organizuojant kas dvejus metus vykstantį ES ir CELAC aukščiausiojo lygio susitikimą ir Amerikos žemyno aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį rengia Amerikos valstybių organizacija; |
| --- | --- |

16.

siūlo partnerėms nuolat keistis nuomonėmis apie atitinkamus jų aukščiausiojo lygio susitikimus su Lotynų Amerikos šalimis, rengiamus vykdant regioninės programos veiklą, t. y. organizuojant kas dvejus metus vykstantį ES ir CELAC aukščiausiojo lygio susitikimą ir Amerikos žemyno aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį rengia Amerikos valstybių organizacija;

| 17. | pabrėžia, kad jau įgyvendinamos įvairios daugiašalės programos, kaip antai Centrinės Amerikos regioninio saugumo iniciatyva, skirtos konkretiems klausimams, turintiems aiškų trišalį aspektą, spręsti; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad jau įgyvendinamos įvairios daugiašalės programos, kaip antai Centrinės Amerikos regioninio saugumo iniciatyva, skirtos konkretiems klausimams, turintiems aiškų trišalį aspektą, spręsti;

| 18. | primena teigiamą vaidmenį, kurį gali atlikti Kanada (su ja abi partnerės palaiko tvirtus santykius) platesnio transatlantinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

18.

primena teigiamą vaidmenį, kurį gali atlikti Kanada (su ja abi partnerės palaiko tvirtus santykius) platesnio transatlantinio bendradarbiavimo srityje;

| 19. | ragina abi partneres taip pat išnagrinėti galimybę pradėti platesnį bendradarbiavimą, kuris apimtų Atlanto vandenyno baseinui priklausančias Afrikos pakrančių šalis, taip pat nustatyti tam tinkamas sritis ir sistemas, atsižvelgiant į atitinkamas Afrikos organizacijas; |
| --- | --- |

19.

ragina abi partneres taip pat išnagrinėti galimybę pradėti platesnį bendradarbiavimą, kuris apimtų Atlanto vandenyno baseinui priklausančias Afrikos pakrančių šalis, taip pat nustatyti tam tinkamas sritis ir sistemas, atsižvelgiant į atitinkamas Afrikos organizacijas;

| 20. | ragina ES ir JAV veiksmų imtis koordinuotai siekiant prisidėti prie stabilios tarptautinės taikos ir bendradarbiavimo santvarkos, kuri būtų grindžiama veiksmingo daugiašališkumo principu, įtraukiant besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, įskaitant pietinės Atlanto vandenyno dalies šalis; primygtinai ragina partneres toliau dirbti įgyvendinant JT reformos programą kartu įtraukiant kitas Atlanto vandenyno regiono šalis ir atsižvelgiant į jų interesus; pabrėžia poreikį užtikrinti tvirtesnį ES ir Amerikos šalių, kurios yra JT narės, bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

20.

ragina ES ir JAV veiksmų imtis koordinuotai siekiant prisidėti prie stabilios tarptautinės taikos ir bendradarbiavimo santvarkos, kuri būtų grindžiama veiksmingo daugiašališkumo principu, įtraukiant besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, įskaitant pietinės Atlanto vandenyno dalies šalis; primygtinai ragina partneres toliau dirbti įgyvendinant JT reformos programą kartu įtraukiant kitas Atlanto vandenyno regiono šalis ir atsižvelgiant į jų interesus; pabrėžia poreikį užtikrinti tvirtesnį ES ir Amerikos šalių, kurios yra JT narės, bendradarbiavimą;

| 21. | primena, kad Tarptautinis baudžiamasis teismas yra vis didesnę svarbą įgyjanti tarptautinės teisės priemonė ir labai svarbus ES užsienio politikos elementas siekiant tikslo panaikinti nebaudžiamumą; reiškia pagarbą Tarptautinio baudžiamojo teismo veiklai jo 10-ųjų metinių proga; teigiamai vertina B. Obamos administracijos veiksmus siekiant atkurti darbo santykius su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu ir tikisi, jog JAV imsis tolesnių veiksmų siekdamos vėl pasirašyti ir ratifikuoti Romos statutą; |
| --- | --- |

21.

primena, kad Tarptautinis baudžiamasis teismas yra vis didesnę svarbą įgyjanti tarptautinės teisės priemonė ir labai svarbus ES užsienio politikos elementas siekiant tikslo panaikinti nebaudžiamumą; reiškia pagarbą Tarptautinio baudžiamojo teismo veiklai jo 10-ųjų metinių proga; teigiamai vertina B. Obamos administracijos veiksmus siekiant atkurti darbo santykius su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu ir tikisi, jog JAV imsis tolesnių veiksmų siekdamos vėl pasirašyti ir ratifikuoti Romos statutą;

| 22. | ragina ES ir JAV veikti išvien siekiant sustiprinti regionines ir subregionines organizacijas Atlanto vandenyno baseine, atsižvelgiant į svarbų vaidmenį, kurį šios organizacijos atlieka skatindamos ekonominę ir politinę integraciją; |
| --- | --- |

22.

ragina ES ir JAV veikti išvien siekiant sustiprinti regionines ir subregionines organizacijas Atlanto vandenyno baseine, atsižvelgiant į svarbų vaidmenį, kurį šios organizacijos atlieka skatindamos ekonominę ir politinę integraciją;

| 23. | ragina partneres suteikti G20 naują postūmį, be kita ko, kartu lygiomis teisėmis įtraukiant kitus svarbius šiame forume dalyvaujančius Atlanto vandenyno regiono veikėjus; pabrėžia, kad, atsižvelgus į tai, jog B. Obama vėl buvo išrinktas ir kad pagrindinėse G20 šalyse yra keletas naujų lyderių, pats laikas užtikrinti, jog kitas G20 susitikimas būtų platesnio užmojo ir veiksmingesnis, ir tikisi, kad šis klausimas bus sprendžiamas per kitą dvišalį aukščiausiojo lygio susitikimą; |
| --- | --- |

23.

ragina partneres suteikti G20 naują postūmį, be kita ko, kartu lygiomis teisėmis įtraukiant kitus svarbius šiame forume dalyvaujančius Atlanto vandenyno regiono veikėjus; pabrėžia, kad, atsižvelgus į tai, jog B. Obama vėl buvo išrinktas ir kad pagrindinėse G20 šalyse yra keletas naujų lyderių, pats laikas užtikrinti, jog kitas G20 susitikimas būtų platesnio užmojo ir veiksmingesnis, ir tikisi, kad šis klausimas bus sprendžiamas per kitą dvišalį aukščiausiojo lygio susitikimą;

| 24. | pabrėžia, kad, galiausiai patvirtinus transatlantinę prekybos ir investicijų partnerystę, bus sudaryta galimybė sukurti plačią ekonominę erdvę, kuri apimtų Šiaurės Ameriką, Europos Sąjungą ir daugelį Lotynų Amerikos šalių, su kuriomis partnerės sudarė ekonominius susitarimus; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad, galiausiai patvirtinus transatlantinę prekybos ir investicijų partnerystę, bus sudaryta galimybė sukurti plačią ekonominę erdvę, kuri apimtų Šiaurės Ameriką, Europos Sąjungą ir daugelį Lotynų Amerikos šalių, su kuriomis partnerės sudarė ekonominius susitarimus;

| 25. | pabrėžia, kad dviejų didžiausių rinkos ekonomikų integracija galėtų sukurti geopolitinį demokratinių vertybių skatinimo pavyzdį; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad dviejų didžiausių rinkos ekonomikų integracija galėtų sukurti geopolitinį demokratinių vertybių skatinimo pavyzdį;

| 26. | pabrėžia, kad demokratija, teisinės valstybės principas ir pagarba žmogaus teisėms turi būti pagrindiniai dalykai Atlanto vandenyno baseino šalims; skatina tolesnį ES ir JAV bendradarbiavimą vykdant programas, kuriomis skatinama demokratija, laisvi ir teisėti rinkimai ir žmogaus teisių apsauga; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad demokratija, teisinės valstybės principas ir pagarba žmogaus teisėms turi būti pagrindiniai dalykai Atlanto vandenyno baseino šalims; skatina tolesnį ES ir JAV bendradarbiavimą vykdant programas, kuriomis skatinama demokratija, laisvi ir teisėti rinkimai ir žmogaus teisių apsauga;

| 27. | pabrėžia koordinavimo svarbą kovojant su grėsmėmis visuotiniam saugumui, pvz., su terorizmu, valstybių žlugimu, prekyba žmonėmis, ginklais ir narkotikais, organizuotu nusikalstamumu ir piratavimu, taip pat užtikrinant kibernetinį saugumą, nes visos minėtos grėsmės šiuo metu kyla Atlanto vandenyno baseine; pabrėžia, kad reikia stiprinti aktyvų viso Atlanto vandenyno baseino šalių bendradarbiavimą kovojant su prekyba narkotikais, kuri vis dažniau vykdoma visoje Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione; palankiai vertina partnerių paramą VAVEB Regioniniam kovos su narkotikais veiksmų planui; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia koordinavimo svarbą kovojant su grėsmėmis visuotiniam saugumui, pvz., su terorizmu, valstybių žlugimu, prekyba žmonėmis, ginklais ir narkotikais, organizuotu nusikalstamumu ir piratavimu, taip pat užtikrinant kibernetinį saugumą, nes visos minėtos grėsmės šiuo metu kyla Atlanto vandenyno baseine; pabrėžia, kad reikia stiprinti aktyvų viso Atlanto vandenyno baseino šalių bendradarbiavimą kovojant su prekyba narkotikais, kuri vis dažniau vykdoma visoje Vakarų Afrikoje ir Sahelio regione; palankiai vertina partnerių paramą VAVEB Regioniniam kovos su narkotikais veiksmų planui;

| 28. | atkreipia dėmesį į itin svarbų laivybos saugumo vaidmenį Atlanto vandenyno regione; palankiai vertina partnerių pastangas glaudžiai bendradarbiaujant su VAVEB ir CAVEB kovoti su piratavimu ir didinti laivybos saugumą Gvinėjos įlankoje; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į itin svarbų laivybos saugumo vaidmenį Atlanto vandenyno regione; palankiai vertina partnerių pastangas glaudžiai bendradarbiaujant su VAVEB ir CAVEB kovoti su piratavimu ir didinti laivybos saugumą Gvinėjos įlankoje;

| 29. | pabrėžia, kad svarbu įvairinti energijos tiekėjus, šaltinius ir vežimo maršrutus; pabrėžia, kad energijos gamybos, išteklių ir žaliavų (visa tai suteikia didelių įvairinimo galimybių) srityje Atlanto vandenyno baseino šalys tampa vis svarbesnės; siūlo, kad ES ir JAV energetikos taryba kartu su kitomis Atlanto vandenyno baseino šalimis išnagrinėtų galimybę kartu spręsti energetinio saugumo ir energijos tvarumo klausimus, įskaitant atsinaujinančiosios energijos technologijų klausimus; taip pat siūlo išnagrinėti bendradarbiavimo žaliavų naudojimo veiksmingumo ir antrinio perdirbimo klausimais galimybę; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad svarbu įvairinti energijos tiekėjus, šaltinius ir vežimo maršrutus; pabrėžia, kad energijos gamybos, išteklių ir žaliavų (visa tai suteikia didelių įvairinimo galimybių) srityje Atlanto vandenyno baseino šalys tampa vis svarbesnės; siūlo, kad ES ir JAV energetikos taryba kartu su kitomis Atlanto vandenyno baseino šalimis išnagrinėtų galimybę kartu spręsti energetinio saugumo ir energijos tvarumo klausimus, įskaitant atsinaujinančiosios energijos technologijų klausimus; taip pat siūlo išnagrinėti bendradarbiavimo žaliavų naudojimo veiksmingumo ir antrinio perdirbimo klausimais galimybę;

| 30. | palankiai vertina tai, kad prezidentas B. Obama savo inauguracinėje kalboje pabrėžė JAV pajėgumų, skirtų krizių užsienyje valdymui, atkūrimą, ir tikisi, kad į ES ir JAV jau vykdomą bendradarbiavimą Rytų Afrikoje krizių valdymo klausimais, taip pat vis glaudesnį bendradarbiavimą krizių prevencijos klausimais taip pat bus įtrauktos ir Atlanto vandenyno pakrantės šalys; atsižvelgdamas į tai, ragina abi partneres visapusiškai ir konstruktyviai pasinaudoti 2011 m. bendruoju susitarimu dėl JAV dalyvavimo BSGP; ragina ES valstybes nares atsakingai dalyvauti bendruose pajėgų telkimo ir dalijimosi projektuose tam, kad galėtų savarankiškai vykdyti Lisabonos sutarties 43 straipsnyje apibrėžtas užduotis; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad prezidentas B. Obama savo inauguracinėje kalboje pabrėžė JAV pajėgumų, skirtų krizių užsienyje valdymui, atkūrimą, ir tikisi, kad į ES ir JAV jau vykdomą bendradarbiavimą Rytų Afrikoje krizių valdymo klausimais, taip pat vis glaudesnį bendradarbiavimą krizių prevencijos klausimais taip pat bus įtrauktos ir Atlanto vandenyno pakrantės šalys; atsižvelgdamas į tai, ragina abi partneres visapusiškai ir konstruktyviai pasinaudoti 2011 m. bendruoju susitarimu dėl JAV dalyvavimo BSGP; ragina ES valstybes nares atsakingai dalyvauti bendruose pajėgų telkimo ir dalijimosi projektuose tam, kad galėtų savarankiškai vykdyti Lisabonos sutarties 43 straipsnyje apibrėžtas užduotis;

| 31. | ragina ES ir JAV toliau stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą vystymosi srityje siekiant pagerinti jų paramos vystymuisi kokybę ir veiksmingumą; ragina abi partneres toliau skatinti iki 2015 m. įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; palankiai vertina tai, kad partnerės sudarė svarstymų grupę, dirbsiančią su Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo po 2015 m. darbotvarke; primygtinai ragina partneres vykdyti glaudų veiksmų koordinavimą su Atlanto vandenyno pakrantės šalimis siekiant šių tikslų, turint omenyje tai, kad šie tikslai pastarosios grupės šalims yra itin svarbūs; ragina ES ir JAV vykstant šiam svarstymų procesui aptarti klausimą, kaip būtų galima susieti TVT po 2015 m. ir tvaraus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

31.

ragina ES ir JAV toliau stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą vystymosi srityje siekiant pagerinti jų paramos vystymuisi kokybę ir veiksmingumą; ragina abi partneres toliau skatinti iki 2015 m. įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; palankiai vertina tai, kad partnerės sudarė svarstymų grupę, dirbsiančią su Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo po 2015 m. darbotvarke; primygtinai ragina partneres vykdyti glaudų veiksmų koordinavimą su Atlanto vandenyno pakrantės šalimis siekiant šių tikslų, turint omenyje tai, kad šie tikslai pastarosios grupės šalims yra itin svarbūs; ragina ES ir JAV vykstant šiam svarstymų procesui aptarti klausimą, kaip būtų galima susieti TVT po 2015 m. ir tvaraus vystymosi tikslus;

| 32. | palankiai vertina atnaujintą prezidento B. Obamos įsipareigojimą kovoti su klimato kaita; primygtinai ragina partneres kuo anksčiau (vėliausiai iki 2015 m.) susitarti dėl privalomų įsipareigojimų, susijusių su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu siekiant užtikrinti, kad temperatūra nekiltų daugiau negu 2 oC; tikisi, kad šis klausimas bus sprendžiamas kitame dvišaliame aukščiausiojo lygio susitikime; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad Atlanto vandenyno regiono šalys prisidėtų prie šių veiksmų, nes klimato kaita šiose šalyse ir visame pasaulyje daro žalingą poveikį maisto produktų gamybai, biologinei įvairovei, dykumėjimui ir sukelia ekstremalias oro sąlygas; mano, jog labai svarbu, kad ES ir JAV imtųsi vadovaujančio vaidmens siekiant pasaulinio susitarimo dėl aviacijos pramonės išmetamų teršalų kiekio reguliavimo vykstant ICAO generalinei asamblėjai; pakartoja, kad reikia vykdyti glaudesnį transatlantinį bendradarbiavimą skalūnų dujų naudojimo srityje; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina atnaujintą prezidento B. Obamos įsipareigojimą kovoti su klimato kaita; primygtinai ragina partneres kuo anksčiau (vėliausiai iki 2015 m.) susitarti dėl privalomų įsipareigojimų, susijusių su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu siekiant užtikrinti, kad temperatūra nekiltų daugiau negu 2 oC; tikisi, kad šis klausimas bus sprendžiamas kitame dvišaliame aukščiausiojo lygio susitikime; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad Atlanto vandenyno regiono šalys prisidėtų prie šių veiksmų, nes klimato kaita šiose šalyse ir visame pasaulyje daro žalingą poveikį maisto produktų gamybai, biologinei įvairovei, dykumėjimui ir sukelia ekstremalias oro sąlygas; mano, jog labai svarbu, kad ES ir JAV imtųsi vadovaujančio vaidmens siekiant pasaulinio susitarimo dėl aviacijos pramonės išmetamų teršalų kiekio reguliavimo vykstant ICAO generalinei asamblėjai; pakartoja, kad reikia vykdyti glaudesnį transatlantinį bendradarbiavimą skalūnų dujų naudojimo srityje;

| 33. | ragina ES ir JAV tarptautiniuose forumuose, ypač JT, patvirtinti bendrą strategiją dėl masinio naikinimo ir įprastinių ginklų atsargų mažinimo ir į šią veiklą įtraukti Atlanto vandenyno regiono šalis; tikisi, kad JAV ir Rusija toliau darys pažangą branduolinio nusiginklavimo srityje; palankiai vertina neseniai JT Generalinėje Asamblėjoje patvirtintą Sutartį dėl prekybos ginklais ir ragina ES valstybes nares ir JAV kuo greičiau ją pasirašyti; |
| --- | --- |

33.

ragina ES ir JAV tarptautiniuose forumuose, ypač JT, patvirtinti bendrą strategiją dėl masinio naikinimo ir įprastinių ginklų atsargų mažinimo ir į šią veiklą įtraukti Atlanto vandenyno regiono šalis; tikisi, kad JAV ir Rusija toliau darys pažangą branduolinio nusiginklavimo srityje; palankiai vertina neseniai JT Generalinėje Asamblėjoje patvirtintą Sutartį dėl prekybos ginklais ir ragina ES valstybes nares ir JAV kuo greičiau ją pasirašyti;

| 34. | ragina ekspertų grupes ir mokslininkus tęsti tyrimus platesnio transatlantinio bendradarbiavimo srityje, nes tai taip pat padeda puoselėti platesnės Atlanto vandenyno regiono bendruomenės idėją; |
| --- | --- |

34.

ragina ekspertų grupes ir mokslininkus tęsti tyrimus platesnio transatlantinio bendradarbiavimo srityje, nes tai taip pat padeda puoselėti platesnės Atlanto vandenyno regiono bendruomenės idėją;

| 35. | pabrėžia, kad kultūriniai mainai įgyvendinant švietimo programas yra itin svarbūs puoselėjant bendras vertybes, taigi ir stiprinant Atlanto vandenyno baseino partnerių ryšius; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad kultūriniai mainai įgyvendinant švietimo programas yra itin svarbūs puoselėjant bendras vertybes, taigi ir stiprinant Atlanto vandenyno baseino partnerių ryšius;

Esamos problemos ir konfliktai

| 36. | ragina partneres pirmenybę teikti glaudžiam bendradarbiavimui palaikant perėjimo prie demokratijos procesą Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose remiantis išsamia ir sąlygine pagalbos ir iniciatyvų, susijusių su demokratinėmis reformomis, strategija; primygtinai ragina partneres kuo glaudžiau koordinuoti veiksmus remiant Sirijos opoziciją ir toliau daryti spaudimą Rusijai ir Kinijai, kad būtų skubiai rastas politinis tragiškos krizės šioje šalyje sprendimas; pritaria raginimui surengti Sirijos taikos konferenciją Ženevoje; taip pat pabrėžia poreikį parengti bendrą atsaką į Egipto politinį nestabilumą ir artėjančią ekonominę krizę; skatina bendradarbiauti siekiant remti demokratizacijos programas šiame regione; |
| --- | --- |

36.

ragina partneres pirmenybę teikti glaudžiam bendradarbiavimui palaikant perėjimo prie demokratijos procesą Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose remiantis išsamia ir sąlygine pagalbos ir iniciatyvų, susijusių su demokratinėmis reformomis, strategija; primygtinai ragina partneres kuo glaudžiau koordinuoti veiksmus remiant Sirijos opoziciją ir toliau daryti spaudimą Rusijai ir Kinijai, kad būtų skubiai rastas politinis tragiškos krizės šioje šalyje sprendimas; pritaria raginimui surengti Sirijos taikos konferenciją Ženevoje; taip pat pabrėžia poreikį parengti bendrą atsaką į Egipto politinį nestabilumą ir artėjančią ekonominę krizę; skatina bendradarbiauti siekiant remti demokratizacijos programas šiame regione;

| 37. | pabrėžia, kad būtina koordinuoti ES, jos valstybių narių, JAV, AS, VAVEB, JT ir kitų veikėjų veiksmus remiant pereinamojo laikotarpio veiksmų plano įgyvendinimą Malyje ir suteikti finansinę ir logistinę paramą Afrikos vadovaujamai tarptautinei paramos misijai Malyje (AFISMA), kurios įgaliojimai bus netrukus perduoti JT integruotai daugialypei stabilizavimo misijai Malyje (MINUSMA), remiantis JT Saugumo Tarybos 2013 m. balandžio 25 d. priimta rezoliucija Nr. 2100; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad būtina koordinuoti ES, jos valstybių narių, JAV, AS, VAVEB, JT ir kitų veikėjų veiksmus remiant pereinamojo laikotarpio veiksmų plano įgyvendinimą Malyje ir suteikti finansinę ir logistinę paramą Afrikos vadovaujamai tarptautinei paramos misijai Malyje (AFISMA), kurios įgaliojimai bus netrukus perduoti JT integruotai daugialypei stabilizavimo misijai Malyje (MINUSMA), remiantis JT Saugumo Tarybos 2013 m. balandžio 25 d. priimta rezoliucija Nr. 2100;

| 38. | apgailestauja dėl įstrigusio Artimųjų Rytų taikos proceso; palankiai vertina tai, kad Prezidento B. Obamos pirmasis užsienio vizitas buvo į Izraelį, Palestinos Administraciją ir Jordaniją po to, kai jis vėl buvo išrinktas prezidentu, ir palankiai vertina tai, kad Artimųjų Rytų taikos procesas vėl tapo pagrindiniu prioritetu, kaip tai rodo valstybės sekretoriaus Johno Kerrio dedamos pastangos; palankiai vertina Prezidento B. Obamos įsipareigojimą siekti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; ragina JAV skatinti sustabdyti gyvenviečių statybą ir veikti išvien su ES siekiant atnaujinti tiesiogines Izraelio ir Palestinos derybas; pritaria Prezidento B. Obamos nuomonei dėl Izraelio nuolat statomų gyvenviečių ir Izraelio saugumo užtikrinimo svarbos; |
| --- | --- |

38.

apgailestauja dėl įstrigusio Artimųjų Rytų taikos proceso; palankiai vertina tai, kad Prezidento B. Obamos pirmasis užsienio vizitas buvo į Izraelį, Palestinos Administraciją ir Jordaniją po to, kai jis vėl buvo išrinktas prezidentu, ir palankiai vertina tai, kad Artimųjų Rytų taikos procesas vėl tapo pagrindiniu prioritetu, kaip tai rodo valstybės sekretoriaus Johno Kerrio dedamos pastangos; palankiai vertina Prezidento B. Obamos įsipareigojimą siekti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; ragina JAV skatinti sustabdyti gyvenviečių statybą ir veikti išvien su ES siekiant atnaujinti tiesiogines Izraelio ir Palestinos derybas; pritaria Prezidento B. Obamos nuomonei dėl Izraelio nuolat statomų gyvenviečių ir Izraelio saugumo užtikrinimo svarbos;

| 39. | ragina abi partneres toliau imtis veiksmų siekiant diplomatinio Irano branduolinės programos klausimo sprendimo, kad derybomis būtų galima greitai pasiekti visapusišką ilgalaikį susitarimą, kad tarptautinė visuomenė galėtų tikėti, jog Irano branduolinė programa skirta tik taikiems tikslams, gerbiant Irano teisėtas teises naudoti branduolinę energiją taikiems tikslams remiantis Sutartimi dėl branduolinio ginklo neplatinimo; ragina ES ir JAV vykstant deryboms ES 3+3 (P5+1) su Iranu apsvarstyti, ar nereikėtų koordinuotai ir nustačius sąlygas sumažinti sankcijas tuo atveju, jeigu Irano vyriausybė imsis abipusiškai suderintų ir patikrinamų veiksmų siekdama spręsti visas esamas su jos branduoline programa susijusias problemas ir visapusiškai laikydamasi Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo nuostatų ir Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) valdytojų tarybos ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, taip pat TATENA nustatytų reikalavimų; ragina abi partneres patvirtinti išsamesnę santykių su Iranu koncepciją, pagal kurią būtų atsižvelgiama į žmogaus teisių padėtį ir į platesnį regioninio saugumo vaizdą, ir, kai tik galima, į procesą įtraukti Irano pilietinę visuomenė ir NVO; |
| --- | --- |

39.

ragina abi partneres toliau imtis veiksmų siekiant diplomatinio Irano branduolinės programos klausimo sprendimo, kad derybomis būtų galima greitai pasiekti visapusišką ilgalaikį susitarimą, kad tarptautinė visuomenė galėtų tikėti, jog Irano branduolinė programa skirta tik taikiems tikslams, gerbiant Irano teisėtas teises naudoti branduolinę energiją taikiems tikslams remiantis Sutartimi dėl branduolinio ginklo neplatinimo; ragina ES ir JAV vykstant deryboms ES 3+3 (P5+1) su Iranu apsvarstyti, ar nereikėtų koordinuotai ir nustačius sąlygas sumažinti sankcijas tuo atveju, jeigu Irano vyriausybė imsis abipusiškai suderintų ir patikrinamų veiksmų siekdama spręsti visas esamas su jos branduoline programa susijusias problemas ir visapusiškai laikydamasi Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo nuostatų ir Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) valdytojų tarybos ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, taip pat TATENA nustatytų reikalavimų; ragina abi partneres patvirtinti išsamesnę santykių su Iranu koncepciją, pagal kurią būtų atsižvelgiama į žmogaus teisių padėtį ir į platesnį regioninio saugumo vaizdą, ir, kai tik galima, į procesą įtraukti Irano pilietinę visuomenė ir NVO;

| 40. | primygtinai ragina partneres kartu ir koordinuojant veiksmus su Afganistano vyriausybe suformuoti visapusišką požiūrį Afganistano klausimu laikotarpiui po 2014 m.; pabrėžia, kad tinkamai apmokyta ir tinkama įranga aprūpinta Afganistano kariuomenė bei policijos pajėgos, taip pat žmogiškojo ir socialinio be ekonominio vystymosi, gero valdymo ir teisinės valstybės politika bus itin svarbios siekiant taikos, stabilumo ir saugumo šalyje; taigi taip pat reikia užtikrinti daug didesnį Afganistano kaimyninių šalių įsipareigojimą siekiant šių tikslų; be to, pabrėžia demokratinio ir integracinio politinio proceso šalyje poreikį; pripažįsta pagrindinį NATO vaidmenį koordinuojant saugumo atsaką į teroristų grėsmę Afganistane, įskaitant atstatymą ir reabilitaciją, ir pripažįsta galimą NATO vaidmenį laikotarpiu po 2014 m.; |
| --- | --- |

40.

primygtinai ragina partneres kartu ir koordinuojant veiksmus su Afganistano vyriausybe suformuoti visapusišką požiūrį Afganistano klausimu laikotarpiui po 2014 m.; pabrėžia, kad tinkamai apmokyta ir tinkama įranga aprūpinta Afganistano kariuomenė bei policijos pajėgos, taip pat žmogiškojo ir socialinio be ekonominio vystymosi, gero valdymo ir teisinės valstybės politika bus itin svarbios siekiant taikos, stabilumo ir saugumo šalyje; taigi taip pat reikia užtikrinti daug didesnį Afganistano kaimyninių šalių įsipareigojimą siekiant šių tikslų; be to, pabrėžia demokratinio ir integracinio politinio proceso šalyje poreikį; pripažįsta pagrindinį NATO vaidmenį koordinuojant saugumo atsaką į teroristų grėsmę Afganistane, įskaitant atstatymą ir reabilitaciją, ir pripažįsta galimą NATO vaidmenį laikotarpiu po 2014 m.;

| 41. | pabrėžia Rytų partnerystės svarbą Europos Sąjungai; pabrėžia būtinybę šio kaimyninio regiono šalis priartinti politiškai ir ekonomiškai prie Europos Sąjungos ir bendrų transatlantinių partnerių vertybių; ragina ES ir JAV aktyviai koordinuoti veiksmus šioje srityje ir pabrėžia, kad reikia sutelkti pastangas siekiant skatinti demokratines reformas, konsoliduoti demokratines institucijas ir aktyvinti taikų konfliktų sprendimą; vertina nuolatinę JAV paramą Vakarų Balkanų plėtros procesui ir ragina abi partneres toliau laikytis koordinuoto požiūrio šio regiono šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia Rytų partnerystės svarbą Europos Sąjungai; pabrėžia būtinybę šio kaimyninio regiono šalis priartinti politiškai ir ekonomiškai prie Europos Sąjungos ir bendrų transatlantinių partnerių vertybių; ragina ES ir JAV aktyviai koordinuoti veiksmus šioje srityje ir pabrėžia, kad reikia sutelkti pastangas siekiant skatinti demokratines reformas, konsoliduoti demokratines institucijas ir aktyvinti taikų konfliktų sprendimą; vertina nuolatinę JAV paramą Vakarų Balkanų plėtros procesui ir ragina abi partneres toliau laikytis koordinuoto požiūrio šio regiono šalių atžvilgiu;

| 42. | primygtinai ragina abi partneres geriau koordinuoti savo kritišką santykių su Rusija politiką; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Rusija sprendžiant visuotinus iššūkius, įskaitant nusiginklavimą ir ginklų neplatinimą; ragina ES ir JAV prisidėti prie Rusijos modernizavimo proceso, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad būtų stiprinamos demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė ir skatinamas įvairus ir socialiniu požiūriu teisingas ekonomikos augimas; pabrėžia, kad svarbu skatinti žmonių tarpusavio ryšius; todėl apgailestauja, kad priimti nauji NVO skirti apribojantys įstatymai ir Rusijos valdžios institucijos daro vis didesnį spaudimą NVO biurams Rusijoje; pabrėžia, kad Rusijos stojant į PPO prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimas – tai svarbi šalies modernizavimo darbotvarkės dalis; ragina abi partneres pradėti konstruktyvias diskusijas su Rusija įsisenėjusių konfliktų klausimais; palankiai vertina tai, kad JAV Kongresas patvirtino S. Magnitskio sąrašą ir primena savo 2012 m. spalio mėn. rezoliuciją; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina abi partneres geriau koordinuoti savo kritišką santykių su Rusija politiką; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su Rusija sprendžiant visuotinus iššūkius, įskaitant nusiginklavimą ir ginklų neplatinimą; ragina ES ir JAV prisidėti prie Rusijos modernizavimo proceso, ypatingą dėmesį skiriant tam, kad būtų stiprinamos demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė ir skatinamas įvairus ir socialiniu požiūriu teisingas ekonomikos augimas; pabrėžia, kad svarbu skatinti žmonių tarpusavio ryšius; todėl apgailestauja, kad priimti nauji NVO skirti apribojantys įstatymai ir Rusijos valdžios institucijos daro vis didesnį spaudimą NVO biurams Rusijoje; pabrėžia, kad Rusijos stojant į PPO prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimas – tai svarbi šalies modernizavimo darbotvarkės dalis; ragina abi partneres pradėti konstruktyvias diskusijas su Rusija įsisenėjusių konfliktų klausimais; palankiai vertina tai, kad JAV Kongresas patvirtino S. Magnitskio sąrašą ir primena savo 2012 m. spalio mėn. rezoliuciją;

| 43. | pažymi, kad dėl politinio ir ekonominio Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono augimo tarptautinis dėmesys nukrypo į Rytų Aziją; palankiai vertina tai, kad pastaruoju metu ES ir JAV pradėjo glaudžiau konsultuotis šio regiono klausimais, ir tiki, kad tai gali paskatinti glaudesnį ES ir JAV bendradarbiavimą Azijos klausimu; visų pirma pažymi, kad reikia imtis koordinuoto atsako sprendžiant problemas, kurios gali kelti pavojų taikai regione, ypač atsižvelgiant į Pietų ir Rytų Kinijos jūros konfliktą, dėl kurio kai kuriose Azijos šalyse didėja agresyvaus nacionalizmo tendencijos ir kyla grėsmė laivybos saugumui; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad dėl politinio ir ekonominio Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono augimo tarptautinis dėmesys nukrypo į Rytų Aziją; palankiai vertina tai, kad pastaruoju metu ES ir JAV pradėjo glaudžiau konsultuotis šio regiono klausimais, ir tiki, kad tai gali paskatinti glaudesnį ES ir JAV bendradarbiavimą Azijos klausimu; visų pirma pažymi, kad reikia imtis koordinuoto atsako sprendžiant problemas, kurios gali kelti pavojų taikai regione, ypač atsižvelgiant į Pietų ir Rytų Kinijos jūros konfliktą, dėl kurio kai kuriose Azijos šalyse didėja agresyvaus nacionalizmo tendencijos ir kyla grėsmė laivybos saugumui;

| 44. | griežtai smerkia intensyvėjančią Šiaurės Korėjos karo retoriką ir jos tiesioginius grasinimus JAV reaguojant į neseniai paskelbtą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2087, pagal kurią nustatomos griežtesnės sankcijos; ragina Pchenjaną atsižvelgti į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas, kuriose raginama nutraukti branduolinių ginklų ir balistinių raketų programas; ragina abi šalis išlaikyti ramybę ir diplomatiniais kanalais siekti taikos; ragina ES, JAV ir Pietų Korėją palaikyti glaudų dialogą su Kinija, kad būtų sutramdytas Pchenjano režimas; |
| --- | --- |

44.

griežtai smerkia intensyvėjančią Šiaurės Korėjos karo retoriką ir jos tiesioginius grasinimus JAV reaguojant į neseniai paskelbtą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2087, pagal kurią nustatomos griežtesnės sankcijos; ragina Pchenjaną atsižvelgti į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas, kuriose raginama nutraukti branduolinių ginklų ir balistinių raketų programas; ragina abi šalis išlaikyti ramybę ir diplomatiniais kanalais siekti taikos; ragina ES, JAV ir Pietų Korėją palaikyti glaudų dialogą su Kinija, kad būtų sutramdytas Pchenjano režimas;

| 45. | ragina ES ir JAV imtis koordinuotų veiksmų siekiant, kad naujoji Kinijos vadovybė aktyviau įsipareigotų spręsti pasaulinės darbotvarkės klausimus ir konfliktus; palankiai vertina tai, kad ES ir Kinija susitarė palaikyti reguliarų dialogą saugumo ir gynybos politikos klausimais, taip pat palaikyti reguliarius specialiųjų įgaliotinių ir specialiųjų pasiuntinių ryšius; primena, kad svarbu palaikyti atvirą dialogą su Kinija gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms klausimais; |
| --- | --- |

45.

ragina ES ir JAV imtis koordinuotų veiksmų siekiant, kad naujoji Kinijos vadovybė aktyviau įsipareigotų spręsti pasaulinės darbotvarkės klausimus ir konfliktus; palankiai vertina tai, kad ES ir Kinija susitarė palaikyti reguliarų dialogą saugumo ir gynybos politikos klausimais, taip pat palaikyti reguliarius specialiųjų įgaliotinių ir specialiųjų pasiuntinių ryšius; primena, kad svarbu palaikyti atvirą dialogą su Kinija gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms klausimais;

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, JAV vyriausybei ir JAV Kongresui. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, JAV vyriausybei ir JAV Kongresui.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 226.

(2)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 198.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0510.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0388.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0227.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0334.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0455.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0457.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0235.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/127

---

P7_TA(2013)0281

Malio atstatymas ir demokratizacija

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Malio atstatymo ir demokratizacijos (2013/2587(RSP))

(2016/C 065/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją dėl padėties Malyje (1) ir 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir saugumo padėties Sahelio regione (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją dėl padėties Malyje (1) ir 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir saugumo padėties Sahelio regione (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. priimtą Europos Sąjungos saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. priimtą Europos Sąjungos saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijas Nr. 2056 (2012 m.) ir Nr. 2071 (2012 m.) dėl padėties Malyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijas Nr. 2056 (2012 m.) ir Nr. 2071 (2012 m.) dėl padėties Malyje,

| — | atsižvelgdamas į JT ST rezoliuciją Nr. 2085 (2012 m.), kurioje suteikiamas leidimas pradėti Afrikos vadovaujamą tarptautinę paramos misiją Malyje (Afisma), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT ST rezoliuciją Nr. 2085 (2012 m.), kurioje suteikiamas leidimas pradėti Afrikos vadovaujamą tarptautinę paramos misiją Malyje (Afisma),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2012 m. kovo 22 d., kovo 26 d., balandžio 7 d., gruodžio 21 d. ir gruodžio 23 d. pareiškimus, taip pat į 2013 m. sausio 11 d., kovo 7 d. ir birželio 7 d. pareiškimus dėl padėties Malyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2012 m. kovo 22 d., kovo 26 d., balandžio 7 d., gruodžio 21 d. ir gruodžio 23 d. pareiškimus, taip pat į 2013 m. sausio 11 d., kovo 7 d. ir birželio 7 d. pareiškimus dėl padėties Malyje,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Sahelio regiono, kuriose patvirtinta civilinės BSGP konsultavimo, paramos ir mokymo misijos Sahelio regione krizės valdymo koncepcija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Sahelio regiono, kuriose patvirtinta civilinės BSGP konsultavimo, paramos ir mokymo misijos Sahelio regione krizės valdymo koncepcija,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d., vasario 18 d., balandžio 23 d. ir gegužės 27 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Malio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d., vasario 18 d., balandžio 23 d. ir gegužės 27 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Malio,

| — | atsižvelgdamas į Malio pereinamojo laikotarpio valdžios institucijų JT Generaliniam Sekretoriui adresuotą 2013 m. kovo 25 d. laišką, kuriame prašoma, kad Malio valstybės teritorijoje Jungtinės Tautos dislokuotų savo pajėgas Malio valdžios ir suvereniteto stabilizavimo bei atkūrimo operacijoms vykdyti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Malio pereinamojo laikotarpio valdžios institucijų JT Generaliniam Sekretoriui adresuotą 2013 m. kovo 25 d. laišką, kuriame prašoma, kad Malio valstybės teritorijoje Jungtinės Tautos dislokuotų savo pajėgas Malio valdžios ir suvereniteto stabilizavimo bei atkūrimo operacijoms vykdyti,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 26 d. VAVEB komisijos pirmininko JT Generaliniam Sekretoriui adresuotą laišką, kuriame prašoma performuoti Afisma į Jungtinių Tautų stabilizavimo misiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 26 d. VAVEB komisijos pirmininko JT Generaliniam Sekretoriui adresuotą laišką, kuriame prašoma performuoti Afisma į Jungtinių Tautų stabilizavimo misiją,

| — | atsižvelgdamas į JT rezoliuciją Nr. 2100 (2013), kurią priėmė Saugumo Taryba per savo 6952-ą posėdį 2013 m. balandžio 25 d. ir kuria sukuriamos taikos palaikymo pajėgos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT rezoliuciją Nr. 2100 (2013), kurią priėmė Saugumo Taryba per savo 6952-ą posėdį 2013 m. balandžio 25 d. ir kuria sukuriamos taikos palaikymo pajėgos,

| — | atsižvelgdamas į Malio pereinamojo laikotarpio veiksmų planą, kurį 2013 m. sausio 29 d. vienbalsiai priėmė Malio nacionalinė asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Malio pereinamojo laikotarpio veiksmų planą, kurį 2013 m. sausio 29 d. vienbalsiai priėmė Malio nacionalinė asamblėja,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į visas Malio pasirašytas Afrikos ir tarptautines žmogaus teisių konvencijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visas Malio pasirašytas Afrikos ir tarptautines žmogaus teisių konvencijas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai raštu pateiktus klausimus Nr. O-000040 – B7-0205/2013 ir Nr. O-000041 – B7-0206/2013 dėl Malio atstatymo ir demokratizacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai raštu pateiktus klausimus Nr. O-000040 – B7-0205/2013 ir Nr. O-000041 – B7-0206/2013 dėl Malio atstatymo ir demokratizacijos,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 15 d. Briuselyje įvykusią paramos vystymuisi teikėjų konferenciją „Kartu kuriant naująjį Malį“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 15 d. Briuselyje įvykusią paramos vystymuisi teikėjų konferenciją „Kartu kuriant naująjį Malį“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2012 m. kovą Malyje įvykusio karinio perversmo, ginkluotų džihadistų sukilėlių grupių įvykdytos šiaurinės šalies dalies okupacijos ir vėlesnių ginkluotų konfliktų šiaurinėje dalyje padariniai jaučiami toli už Malio ir Sahelio regiono ribų, o atgarsiai jaučiami kitur Afrikoje ir Europoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. kovą Malyje įvykusio karinio perversmo, ginkluotų džihadistų sukilėlių grupių įvykdytos šiaurinės šalies dalies okupacijos ir vėlesnių ginkluotų konfliktų šiaurinėje dalyje padariniai jaučiami toli už Malio ir Sahelio regiono ribų, o atgarsiai jaučiami kitur Afrikoje ir Europoje;

| B. | kadangi Malis yra viena iš dešimties skurdžiausių šalių pasaulyje ir 2013 m. Jungtinių Tautų vystymo programos Žmogaus socialinės raidos indekse tarp 187 šalių užima 182-ą vietą; kadangi ir prieš dabartinę krizę Malis kentėjo dėl socialinių ir ekonominių skirtumų tarp šiaurinės ir pietinės dalių, taip pat dėl silpnų demokratinių institucijų, netinkamo valdymo, korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo; |
| --- | --- |

B.

kadangi Malis yra viena iš dešimties skurdžiausių šalių pasaulyje ir 2013 m. Jungtinių Tautų vystymo programos Žmogaus socialinės raidos indekse tarp 187 šalių užima 182-ą vietą; kadangi ir prieš dabartinę krizę Malis kentėjo dėl socialinių ir ekonominių skirtumų tarp šiaurinės ir pietinės dalių, taip pat dėl silpnų demokratinių institucijų, netinkamo valdymo, korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo;

| C. | kadangi kapitonas Amadou Haya Sanogo – paskirtasis Ginkluotųjų pajėgų reformos ir saugumo karinio komiteto vadovas – toliau kelia pavojų ir yra išsaugojęs savo gebėjimą kenkti ne vien tik dėl savo naujų pareigų, kurios suteikė jam tiesioginius ryšius su kariuomene; |
| --- | --- |

C.

kadangi kapitonas Amadou Haya Sanogo – paskirtasis Ginkluotųjų pajėgų reformos ir saugumo karinio komiteto vadovas – toliau kelia pavojų ir yra išsaugojęs savo gebėjimą kenkti ne vien tik dėl savo naujų pareigų, kurios suteikė jam tiesioginius ryšius su kariuomene;

| D. | kadangi Malio valdžios institucijos priėmė pereinamojo laikotarpio veiksmų planą ir buvo įsteigtas Dialogo ir susitaikymo komitetas; kadangi ES kartu su Malio pereinamojo laikotarpio valdžios institucijomis ir kitomis regiono ir tarptautinėmis organizacijomis pradėjo minėto veiksmų plano įgyvendinimo darbus siekdamos ilgalaikės taikos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Malio valdžios institucijos priėmė pereinamojo laikotarpio veiksmų planą ir buvo įsteigtas Dialogo ir susitaikymo komitetas; kadangi ES kartu su Malio pereinamojo laikotarpio valdžios institucijomis ir kitomis regiono ir tarptautinėmis organizacijomis pradėjo minėto veiksmų plano įgyvendinimo darbus siekdamos ilgalaikės taikos;

| E. | kadangi etninių grupių politinis dialogas ir susitaikymas, siekiant išlaikyti taiką tarp įvairių šalies etninių grupių ir norint skatinti jų pasiryžimą drauge gyventi, yra Malio atstatymo iššūkis; kadangi padėtis Kidalyje, kurį vis dar kontroliuoja Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo (angl. MNLA) tuaregai, gali padaryti neigiamą poveikį šiam susitaikymo procesui; kadangi Dialogo ir atstatymo komiteto veikloje bus leista dalyvauti tik toms grupėms, kurios laikosi Malio konstitucijos ir paiso šalies teritorinio vientisumo; |
| --- | --- |

E.

kadangi etninių grupių politinis dialogas ir susitaikymas, siekiant išlaikyti taiką tarp įvairių šalies etninių grupių ir norint skatinti jų pasiryžimą drauge gyventi, yra Malio atstatymo iššūkis; kadangi padėtis Kidalyje, kurį vis dar kontroliuoja Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo (angl. MNLA) tuaregai, gali padaryti neigiamą poveikį šiam susitaikymo procesui; kadangi Dialogo ir atstatymo komiteto veikloje bus leista dalyvauti tik toms grupėms, kurios laikosi Malio konstitucijos ir paiso šalies teritorinio vientisumo;

| F. | kadangi per Afrikos Sąjungos (AS) 2013 m. sausio 29 d. Adis Abeboje surengtą paramos teikėjų konferenciją paramos teikėjai pažadėjo, kad būtų išspręsta Malio krizė, skirti iš viso 337,2 mln. EUR, dalį šios sumos – 50 mln. EUR – ES skyrė misijai Afisma, pagal stabilumo priemonę skirta 20 mln. EUR siekiant suteikti skubią pagalbą Malio teisėsaugos ir teisingumo institucijoms, vietos valdžios institucijoms, norint sustiprinti pastangas kurti dialogą ir susitaikyti, taip pat pirmiesiems būsimų rinkimų parengiamojo proceso etapams; |
| --- | --- |

F.

kadangi per Afrikos Sąjungos (AS) 2013 m. sausio 29 d. Adis Abeboje surengtą paramos teikėjų konferenciją paramos teikėjai pažadėjo, kad būtų išspręsta Malio krizė, skirti iš viso 337,2 mln. EUR, dalį šios sumos – 50 mln. EUR – ES skyrė misijai Afisma, pagal stabilumo priemonę skirta 20 mln. EUR siekiant suteikti skubią pagalbą Malio teisėsaugos ir teisingumo institucijoms, vietos valdžios institucijoms, norint sustiprinti pastangas kurti dialogą ir susitaikyti, taip pat pirmiesiems būsimų rinkimų parengiamojo proceso etapams;

| G. | kadangi Komisija paskelbė, kad laipsniškai atnaujins paramą vystymuisi, kurios suma sieks iki 250 mln. EUR ir kuri bus skirta tokioms sritims, kaip susitaikymas ir konfliktų prevencija, rinkimų procesas, pagrindinių paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas ir prieigą prie vandens ir sanitarinių paslaugų, teikimas, aprūpinimo maistu saugumo stiprinimas ir ekonomikos atgaivinimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija paskelbė, kad laipsniškai atnaujins paramą vystymuisi, kurios suma sieks iki 250 mln. EUR ir kuri bus skirta tokioms sritims, kaip susitaikymas ir konfliktų prevencija, rinkimų procesas, pagrindinių paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas ir prieigą prie vandens ir sanitarinių paslaugų, teikimas, aprūpinimo maistu saugumo stiprinimas ir ekonomikos atgaivinimas;

| H. | kadangi Malyje dirba daug tarptautinių ir nevyriausybinių organizacijų siekdamos padėti teikti pagrindines paslaugas vietos bendruomenėms, įskaitant pagalbą maistu, prieigą prie vandens ir sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Malyje dirba daug tarptautinių ir nevyriausybinių organizacijų siekdamos padėti teikti pagrindines paslaugas vietos bendruomenėms, įskaitant pagalbą maistu, prieigą prie vandens ir sveikatos priežiūrą;

| I. | kadangi tarptautinė bendruomenė ir Malis sutarė dėl to, kad Malio tvaraus atgaivinimo planas (MTAP) yra tvirtas tarpusavio įsipareigojimų pagrindas, kad norint įgyvendinti MTAP reikia atlikti planuojamų programų stebėseną ir vertinimą, kad paramos teikėjų parama MTAP priklausys nuo to, ar Malis vykdys savo įsipareigojimus ir ypač įgyvendins reikiamas demokratinio valdymo reformas; |
| --- | --- |

I.

kadangi tarptautinė bendruomenė ir Malis sutarė dėl to, kad Malio tvaraus atgaivinimo planas (MTAP) yra tvirtas tarpusavio įsipareigojimų pagrindas, kad norint įgyvendinti MTAP reikia atlikti planuojamų programų stebėseną ir vertinimą, kad paramos teikėjų parama MTAP priklausys nuo to, ar Malis vykdys savo įsipareigojimus ir ypač įgyvendins reikiamas demokratinio valdymo reformas;

| J. | kadangi vykdant Prancūzijos karinę operaciją „Serval“, kuri buvo pradėta 2013 m. sausio 11 d. siekiant padėti Malio armijai reaguoti į radikalių islamistinių grupuočių puolimą, pavyko sėkmingai atsiimti sukilėlių užimtus šiaurinius miestus ir teritorijas ir kadangi, remiantis Prancūzijos vyriausybės teigimu, Prancūzijos karinių pajėgų būriai 2013 m. balandžio mėn. pradėjo laipsnišką atsitraukimą iš Malio; |
| --- | --- |

J.

kadangi vykdant Prancūzijos karinę operaciją „Serval“, kuri buvo pradėta 2013 m. sausio 11 d. siekiant padėti Malio armijai reaguoti į radikalių islamistinių grupuočių puolimą, pavyko sėkmingai atsiimti sukilėlių užimtus šiaurinius miestus ir teritorijas ir kadangi, remiantis Prancūzijos vyriausybės teigimu, Prancūzijos karinių pajėgų būriai 2013 m. balandžio mėn. pradėjo laipsnišką atsitraukimą iš Malio;

| K. | kadangi JT aprobuota Afrikos vadovaujama tarptautinė paramos misija Malyje šalyje jau turi 6 500 karių; kadangi JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon pažadėjo, kad Malyje bus dislokuotos JT taikos palaikymo pajėgos siekiant stabilizuoti šalį; |
| --- | --- |

K.

kadangi JT aprobuota Afrikos vadovaujama tarptautinė paramos misija Malyje šalyje jau turi 6 500 karių; kadangi JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moon pažadėjo, kad Malyje bus dislokuotos JT taikos palaikymo pajėgos siekiant stabilizuoti šalį;

| L. | kadangi 2013 m. balandžio 25 d. JT Saugumo Taryba, vadovaudamasi JT Generalinio Sekretoriaus rekomendacijomis, pagal Chartijos VII skyrių priėmė rezoliuciją 2100 (2013), kuria sukuriama Jungtinių Tautų integruota stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA); kadangi 2013 m. liepos 1 d.12 600 pajėgų MINUSMA pakeis misiją AFISMA, tačiau Prancūzijos karinėms pajėgoms suteiktas leidimas JT Generalinio Sekretoriaus prašymu imtis veiksmų remiant MINUSMA operacijas, kilus neišvengiamai ir rimtai grėsmei; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2013 m. balandžio 25 d. JT Saugumo Taryba, vadovaudamasi JT Generalinio Sekretoriaus rekomendacijomis, pagal Chartijos VII skyrių priėmė rezoliuciją 2100 (2013), kuria sukuriama Jungtinių Tautų integruota stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA); kadangi 2013 m. liepos 1 d.12 600 pajėgų MINUSMA pakeis misiją AFISMA, tačiau Prancūzijos karinėms pajėgoms suteiktas leidimas JT Generalinio Sekretoriaus prašymu imtis veiksmų remiant MINUSMA operacijas, kilus neišvengiamai ir rimtai grėsmei;

| M. | kadangi dėl Prancūzijos intervencijos saugumo padėtis šiaurinėje Malio dalyje pagerėjo, tačiau kova su radikaliomis islamistinėmis grupuotėmis tęsiasi; kadangi būtina išlaikyti pasipriešinimo izoliuotoms teroristinėms grėsmėms, pvz., dabartinėms Timbuktu ir Gao kylančioms grėsmėms, mastą kai kuriose šiaurinėse teritorijose, dėl kurių reikalingos stabilizavimo pajėgos ir greito reagavimo pajėgumai; kadangi ginkluoti ekstremistai vis dažniau naudoja asimetrišką taktiką, pvz., partizanines pasalas, savižudžių išpuolius, automobilių sprogdinimus ir priešpėstines minas; kadangi taikos ir saugumo išlaikymas vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu dėl šių priežasčių yra ypatingas iššūkis; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl Prancūzijos intervencijos saugumo padėtis šiaurinėje Malio dalyje pagerėjo, tačiau kova su radikaliomis islamistinėmis grupuotėmis tęsiasi; kadangi būtina išlaikyti pasipriešinimo izoliuotoms teroristinėms grėsmėms, pvz., dabartinėms Timbuktu ir Gao kylančioms grėsmėms, mastą kai kuriose šiaurinėse teritorijose, dėl kurių reikalingos stabilizavimo pajėgos ir greito reagavimo pajėgumai; kadangi ginkluoti ekstremistai vis dažniau naudoja asimetrišką taktiką, pvz., partizanines pasalas, savižudžių išpuolius, automobilių sprogdinimus ir priešpėstines minas; kadangi taikos ir saugumo išlaikymas vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu dėl šių priežasčių yra ypatingas iššūkis;

| N. | kadangi dėl padėties Malyje kyla pavojus taikai ir saugumui tarptautiniu lygmeniu ir dėl tokios padėties reikia imtis veiksmų, apimančių daugiau nei saugumo problemų sprendimą, įskaitant ilgalaikį tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą ir ryžtingus veiksmus, kuriais sprendžiamos giliai įsišaknijusios politinės, valdymo, vystymosi ir humanitarinės problemos; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl padėties Malyje kyla pavojus taikai ir saugumui tarptautiniu lygmeniu ir dėl tokios padėties reikia imtis veiksmų, apimančių daugiau nei saugumo problemų sprendimą, įskaitant ilgalaikį tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą ir ryžtingus veiksmus, kuriais sprendžiamos giliai įsišaknijusios politinės, valdymo, vystymosi ir humanitarinės problemos;

| O. | kadangi per pastaruosius du dešimtmečius Malyje reguliariai vyko rinkimai ir kadangi iki karinio perversmo ši šalis buvo laikoma sėkmingos demokratijos pavyzdžiu Afrikoje, nors ji niekada nebuvo pasiekusi pakankamos pažangos ekonomikoje, kad galėtų jaunimui užtikrinti geresnę ateitį (priešingai, daugelis iš jų buvo priversti emigruoti) arba, apskritai, pagerinti gyventojų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

O.

kadangi per pastaruosius du dešimtmečius Malyje reguliariai vyko rinkimai ir kadangi iki karinio perversmo ši šalis buvo laikoma sėkmingos demokratijos pavyzdžiu Afrikoje, nors ji niekada nebuvo pasiekusi pakankamos pažangos ekonomikoje, kad galėtų jaunimui užtikrinti geresnę ateitį (priešingai, daugelis iš jų buvo priversti emigruoti) arba, apskritai, pagerinti gyventojų gyvenimo sąlygas;

| P. | kadangi siekiant atgaivinti Malio ekonomikos vystymąsi reikia tikslinės pagalbos, kuri teikiama didžiausią dėmesį skiriant tikriesiems šalies poreikiams; |
| --- | --- |

P.

kadangi siekiant atgaivinti Malio ekonomikos vystymąsi reikia tikslinės pagalbos, kuri teikiama didžiausią dėmesį skiriant tikriesiems šalies poreikiams;

| Q. | kadangi Malio krizė yra įvairiapusė ir sudėtinga ir ji negali būti laikoma vien etniniu konfliktu; kadangi dėl šios priežasties būtina rasti visapusiškus ir darnius sprendimus, apimančius ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, kurios tikslas – pagerinti gyventojų gyvenimo lygį, ir kadangi norint tai pasiekti svarbu suprasti praeityje padarytas klaidas išanalizavus vidinius ir išorinius veiksnius, lėmusius nesėkmingą Malio ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Malio krizė yra įvairiapusė ir sudėtinga ir ji negali būti laikoma vien etniniu konfliktu; kadangi dėl šios priežasties būtina rasti visapusiškus ir darnius sprendimus, apimančius ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, kurios tikslas – pagerinti gyventojų gyvenimo lygį, ir kadangi norint tai pasiekti svarbu suprasti praeityje padarytas klaidas išanalizavus vidinius ir išorinius veiksnius, lėmusius nesėkmingą Malio ekonomikos vystymąsi;

| R. | kadangi nekonstitucinis vyriausybės pasikeitimas yra didžiausia kliūtis taikai, saugumui ir vystymuisi; kadangi Afrikos chartijos 25 straipsnyje dėl demokratijos, rinkimų ir valdymo nustatyta, kad pažeidėjams neleidžiama dalyvauti rinkimuose, rengiamuose siekiant atkurti demokratinę tvarką, ar užimti bet kokias atsakingas pareigas politinėse šalies institucijose; |
| --- | --- |

R.

kadangi nekonstitucinis vyriausybės pasikeitimas yra didžiausia kliūtis taikai, saugumui ir vystymuisi; kadangi Afrikos chartijos 25 straipsnyje dėl demokratijos, rinkimų ir valdymo nustatyta, kad pažeidėjams neleidžiama dalyvauti rinkimuose, rengiamuose siekiant atkurti demokratinę tvarką, ar užimti bet kokias atsakingas pareigas politinėse šalies institucijose;

| S. | kadangi žmogaus teisių padėtis Malyje labai pablogėjo prasidėjus sukilimui šiaurinėje šalies dalyje ir po 2012 m. kovo 22 d. įvykusio karinio perversmo; |
| --- | --- |

S.

kadangi žmogaus teisių padėtis Malyje labai pablogėjo prasidėjus sukilimui šiaurinėje šalies dalyje ir po 2012 m. kovo 22 d. įvykusio karinio perversmo;

| T. | kadangi Malio humanitariniai poreikiai itin dideli – maždaug 1 milijonui žmonių, įskaitant 174 129 pabėgėlių kaimyninėse šalyse ir 300 783 šalies viduje perkeltų asmenų, reikia pagalbos maistu; kadangi reikia integruoto grįžimo strategijos tam laikotarpiui, kai sąlygos šiaurinėje dalyje bus tinkamos saugiam, savanoriškam ir oriam sugrįžimui; |
| --- | --- |

T.

kadangi Malio humanitariniai poreikiai itin dideli – maždaug 1 milijonui žmonių, įskaitant 174 129 pabėgėlių kaimyninėse šalyse ir 300 783 šalies viduje perkeltų asmenų, reikia pagalbos maistu; kadangi reikia integruoto grįžimo strategijos tam laikotarpiui, kai sąlygos šiaurinėje dalyje bus tinkamos saugiam, savanoriškam ir oriam sugrįžimui;

| U. | kadangi 750 000 žmonių reikia skubios pagalbos maistu ir 660 000 vaikų gresia netinkama mityba, įskaitant 210 000 vaikų, kuriems gresia didelio laipsnio netinkama mityba; kadangi galimybės naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis toliau yra ribotos, ypač šiaurinėje dalyje; |
| --- | --- |

U.

kadangi 750 000 žmonių reikia skubios pagalbos maistu ir 660 000 vaikų gresia netinkama mityba, įskaitant 210 000 vaikų, kuriems gresia didelio laipsnio netinkama mityba; kadangi galimybės naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis toliau yra ribotos, ypač šiaurinėje dalyje;

| V. | kadangi 2013 m. vasario mėn. Unesco surengtame tarptautiniame ekspertų susitikime buvo priimtas Kultūros paveldo atkūrimo ir senovės manuskriptų išsaugojimo Malyje veiksmų planas; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2013 m. vasario mėn. Unesco surengtame tarptautiniame ekspertų susitikime buvo priimtas Kultūros paveldo atkūrimo ir senovės manuskriptų išsaugojimo Malyje veiksmų planas;

| W. | kadangi Europos Sąjunga žmogaus teisių laikymuisi teikia didelę svarbą; kadangi šiaurinėje Malio dalyje žmonės gyvena baimės atmosferoje ir jų žmogaus teises sistemingai pažeidinėja radikalios islamistinės grupuotės; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos Sąjunga žmogaus teisių laikymuisi teikia didelę svarbą; kadangi šiaurinėje Malio dalyje žmonės gyvena baimės atmosferoje ir jų žmogaus teises sistemingai pažeidinėja radikalios islamistinės grupuotės;

| X. | kadangi 2013 m. gegužės 15 d. Briuselyje buvo surengta aukšto lygio paramos teikėjų konferencija „Kartu kuriant naująjį Malį“, kurioje dalyvavo delegacijos iš 108 šalių, įskaitant 13 valstybių ir vyriausybių vadovų, daug užsienio reikalų ministrų ir vyresniųjų regioninių ir tarptautinių institucijų pareigūnų, taip pat vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės atstovus; kadangi paramos teikėjai įsipareigojo per artimiausius dvejus metus Maliui skirti 3,25 mlrd. EUR, ES įsipareigojus skirti didžiausią 520 mln. EUR sumą; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2013 m. gegužės 15 d. Briuselyje buvo surengta aukšto lygio paramos teikėjų konferencija „Kartu kuriant naująjį Malį“, kurioje dalyvavo delegacijos iš 108 šalių, įskaitant 13 valstybių ir vyriausybių vadovų, daug užsienio reikalų ministrų ir vyresniųjų regioninių ir tarptautinių institucijų pareigūnų, taip pat vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės atstovus; kadangi paramos teikėjai įsipareigojo per artimiausius dvejus metus Maliui skirti 3,25 mlrd. EUR, ES įsipareigojus skirti didžiausią 520 mln. EUR sumą;

| Y. | kadangi ES bendrai skirs 1,35 mlrd. EUR siekdama paremti Malio tvaraus atgaivinimo planą (MTAP), o iš šios sumos Komisija skirs 523,9 mln. EUR, įskaitant 12 mln. EUR humanitarinei pagalbai, kad būtų patenkinti skubiausi poreikiai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi ES bendrai skirs 1,35 mlrd. EUR siekdama paremti Malio tvaraus atgaivinimo planą (MTAP), o iš šios sumos Komisija skirs 523,9 mln. EUR, įskaitant 12 mln. EUR humanitarinei pagalbai, kad būtų patenkinti skubiausi poreikiai;

| Z. | kadangi padėtis Kidalyje ir toliau yra nestabili ir gali sužlugdyti būsimus prezidento rinkimus, nepaisant Burkina Faso tarpininkavimo pastangų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi padėtis Kidalyje ir toliau yra nestabili ir gali sužlugdyti būsimus prezidento rinkimus, nepaisant Burkina Faso tarpininkavimo pastangų;

| 1. | pabrėžia savo įsipareigojimą gerbti Malio suverenitetą, vienybę ir teritorinį vientisumą; kaip pirmą žingsnį siekiant Malio atstatymo ir demokratizacijos palankiai vertina Prancūzijos intervenciją remiant šiuos principus; ragina ES aktyviau dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia savo įsipareigojimą gerbti Malio suverenitetą, vienybę ir teritorinį vientisumą; kaip pirmą žingsnį siekiant Malio atstatymo ir demokratizacijos palankiai vertina Prancūzijos intervenciją remiant šiuos principus; ragina ES aktyviau dalyvauti šiame procese;

| 2. | remia Malio vykdomą politinį procesą, padedantį šaliai siekti ilgalaikio politinio stabilumo ir ekonominės gerovės; pabrėžia visa apimančio nacionalinio dialogo ir susitaikymo proceso svarbą, stengiantis surasti tikrą ir demokratinį šalyje pasikartojančios krizės politinį sprendimą; todėl džiaugiasi, kad 2013 m. kovo 6 d. buvo įsteigtas Nacionalinio dialogo ir susitaikymo komitetas, ir tikisi, kad jis greitai pradės veiklą; kaip įsipareigojimo užtikrinti įtrauktį ir pliuralizmą politiniame procese ženklą palankiai vertina tai, kad šio komiteto pirmininko pavaduotojais buvo paskirti moteris ir tuaregas; |
| --- | --- |

2.

remia Malio vykdomą politinį procesą, padedantį šaliai siekti ilgalaikio politinio stabilumo ir ekonominės gerovės; pabrėžia visa apimančio nacionalinio dialogo ir susitaikymo proceso svarbą, stengiantis surasti tikrą ir demokratinį šalyje pasikartojančios krizės politinį sprendimą; todėl džiaugiasi, kad 2013 m. kovo 6 d. buvo įsteigtas Nacionalinio dialogo ir susitaikymo komitetas, ir tikisi, kad jis greitai pradės veiklą; kaip įsipareigojimo užtikrinti įtrauktį ir pliuralizmą politiniame procese ženklą palankiai vertina tai, kad šio komiteto pirmininko pavaduotojais buvo paskirti moteris ir tuaregas;

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl padėties Kidalyje, kur MNLA tuaregai vis dar atsisako perduoti kontrolę Malio kariuomenei, todėl labai kliudo atstatymo procesui; ragina vyriausybę ir MNLA surengti parengiamąją diskusiją dėl šio judėjimo dalyvavimo Nacionalinio dialogo ir susitaikymo komiteto veikloje; |
| --- | --- |

3.

yra labai susirūpinęs dėl padėties Kidalyje, kur MNLA tuaregai vis dar atsisako perduoti kontrolę Malio kariuomenei, todėl labai kliudo atstatymo procesui; ragina vyriausybę ir MNLA surengti parengiamąją diskusiją dėl šio judėjimo dalyvavimo Nacionalinio dialogo ir susitaikymo komiteto veikloje;

| 4. | primygtinai ragina nedelsiant įgyvendinti veiksmų planą siekiant stiprinti pereinamąjį procesą iki to laiko, kai demokratiniais, laisvais, sąžiningais ir skaidriais rinkimais 2013 m. visoje šalyje bus vėl įtvirtinti konstitucinė santvarka ir teisinės valstybės principai; džiaugiasi Malio valdžios institucijų įsipareigojimu 2013 m. liepos 28 ir rugpjūčio 11 d. surengti rinkimus, taip pat pereinamojo laikotarpio vyriausybės vadovų pareiškimais nedalyvauti rinkimuose; pripažįsta, kad rinkimų organizavimas kelia iššūkių, įskaitant tokias užduotis, kaip saugumo užtikrinimas šiaurinėse teritorijose, biometrinių balsavimo biuletenių išdavimas ir pabėgėlių registravimas rinkėjų sąrašuose, ir ragina ES ir jos tarptautinius partnerius padidinti paramą būsimam rinkimų procesui; šiuo atveju palankiai vertina ketinimą siųsti ES rinkimų stebėjimo misiją, kurios paprašė Malio vyriausybė; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina nedelsiant įgyvendinti veiksmų planą siekiant stiprinti pereinamąjį procesą iki to laiko, kai demokratiniais, laisvais, sąžiningais ir skaidriais rinkimais 2013 m. visoje šalyje bus vėl įtvirtinti konstitucinė santvarka ir teisinės valstybės principai; džiaugiasi Malio valdžios institucijų įsipareigojimu 2013 m. liepos 28 ir rugpjūčio 11 d. surengti rinkimus, taip pat pereinamojo laikotarpio vyriausybės vadovų pareiškimais nedalyvauti rinkimuose; pripažįsta, kad rinkimų organizavimas kelia iššūkių, įskaitant tokias užduotis, kaip saugumo užtikrinimas šiaurinėse teritorijose, biometrinių balsavimo biuletenių išdavimas ir pabėgėlių registravimas rinkėjų sąrašuose, ir ragina ES ir jos tarptautinius partnerius padidinti paramą būsimam rinkimų procesui; šiuo atveju palankiai vertina ketinimą siųsti ES rinkimų stebėjimo misiją, kurios paprašė Malio vyriausybė;

| 5. | pakartoja, kad prezidento ir parlamento rinkimai vertinami kaip pirmas žingsnis siekiant sugrįžti prie demokratijos, ir kad rinkimų organizavimas yra esminis veiksmas užtikrinant būsimų vyriausybių patikimumą ir teisėtumą; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad prezidento ir parlamento rinkimai vertinami kaip pirmas žingsnis siekiant sugrįžti prie demokratijos, ir kad rinkimų organizavimas yra esminis veiksmas užtikrinant būsimų vyriausybių patikimumą ir teisėtumą;

| 6. | palankiai vertina Burkina Faso prezidento tarpininkavimo pastangas per Uagadugu vykstančias Malio vyriausybės ir tuaregų sukilėlių derybas; ragina nedelsiant baigti derybas ir pakartoja, kad yra pasiryžęs remti tai, kad visoje Malio teritorijoje būtų atkurta valstybės administracinė valdžia, ir remti būsimus rinkimus, be kita ko, Kidalio regione ir pabėgėlių stovyklose; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Burkina Faso prezidento tarpininkavimo pastangas per Uagadugu vykstančias Malio vyriausybės ir tuaregų sukilėlių derybas; ragina nedelsiant baigti derybas ir pakartoja, kad yra pasiryžęs remti tai, kad visoje Malio teritorijoje būtų atkurta valstybės administracinė valdžia, ir remti būsimus rinkimus, be kita ko, Kidalio regione ir pabėgėlių stovyklose;

| 7. | primygtinai ragina suradus politinį sprendimą dėl Malio atkūrimo parengti aiškią ir tvarią ekonominio vystymosi strategiją, pagal kurią būtų sprendžiamos nedarbo problemos siekiant gerinti gyventojų gyvenimo sąlygas, ir pabrėžia, kad privaloma atnaujinti pagrindinių paslaugų, pvz., sveikatos priežiūros, švietimo, prieigos prie vandens ir sanitarijos paslaugų, teikimą, nes jos yra itin svarbios norint užtikrinti šalies stabilumą; mano, kad siekiant užtikrinti politinį stabilumą ir sudaryti sąlygas visai Malio bendruomenei dalyvauti kuriant šalies ateitį būtina imtis institucinių reformų; taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę stiprinti demokratinius procesus ir atskaitomybę visoje šalyje, jei norima geresnių vystymosi rezultatų; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina suradus politinį sprendimą dėl Malio atkūrimo parengti aiškią ir tvarią ekonominio vystymosi strategiją, pagal kurią būtų sprendžiamos nedarbo problemos siekiant gerinti gyventojų gyvenimo sąlygas, ir pabrėžia, kad privaloma atnaujinti pagrindinių paslaugų, pvz., sveikatos priežiūros, švietimo, prieigos prie vandens ir sanitarijos paslaugų, teikimą, nes jos yra itin svarbios norint užtikrinti šalies stabilumą; mano, kad siekiant užtikrinti politinį stabilumą ir sudaryti sąlygas visai Malio bendruomenei dalyvauti kuriant šalies ateitį būtina imtis institucinių reformų; taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę stiprinti demokratinius procesus ir atskaitomybę visoje šalyje, jei norima geresnių vystymosi rezultatų;

| 8. | palankiai vertina 2013–2014 m. tvaraus atgaivinimo planą, kuris yra 2013 m. sausio 29 d. pereinamojo laikotarpio veiksmų plano ir 2011 m. gruodžio mėn. priimtos 2012–2017 m. strateginės augimo ir skurdo mažinimo programos (pranc. 2012–2017 CSCRP) dalis; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina 2013–2014 m. tvaraus atgaivinimo planą, kuris yra 2013 m. sausio 29 d. pereinamojo laikotarpio veiksmų plano ir 2011 m. gruodžio mėn. priimtos 2012–2017 m. strateginės augimo ir skurdo mažinimo programos (pranc. 2012–2017 CSCRP) dalis;

| 9. | yra įsitikinęs, kad Malio tvaraus atgaivinimo plane būtina atsižvelgti į regioninę ir subregioninę dimensiją, ypač konsoliduojant gerą valdymą ir didesnę ekonominę integraciją, vystant ekonominę infrastruktūrą, plėtojant žmogiškuosius išteklius sveikatos priežiūros ir švietimo srityse ir kuriant partnerystę siekiant sutelkti išteklius ir stebėti vertinimą; |
| --- | --- |

9.

yra įsitikinęs, kad Malio tvaraus atgaivinimo plane būtina atsižvelgti į regioninę ir subregioninę dimensiją, ypač konsoliduojant gerą valdymą ir didesnę ekonominę integraciją, vystant ekonominę infrastruktūrą, plėtojant žmogiškuosius išteklius sveikatos priežiūros ir švietimo srityse ir kuriant partnerystę siekiant sutelkti išteklius ir stebėti vertinimą;

| 10. | ragina Malio vyriausybę bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, kad būtų galima Malio gyventojams teikti tinkamą koordinuotą pagalbą; |
| --- | --- |

10.

ragina Malio vyriausybę bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, kad būtų galima Malio gyventojams teikti tinkamą koordinuotą pagalbą;

| 11. | mano, kad sprendžiant su Malio vystymusi susijusias problemas reikia tinkamo finansavimo ir geresnio koordinavimo tiek ES, tiek kitų tarptautinių paramos teikėjų lygmeniu; labai pritaria konkrečioms sąlygoms pritaikytam požiūriui, kurio laikantis dėmesys skiriamas šalies poreikiams ir kuris atspindi siekiant veiksmų plano įgyvendinimo ir atkuriant teisinės valstybės principus padarytą pažangą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad sprendžiant su Malio vystymusi susijusias problemas reikia tinkamo finansavimo ir geresnio koordinavimo tiek ES, tiek kitų tarptautinių paramos teikėjų lygmeniu; labai pritaria konkrečioms sąlygoms pritaikytam požiūriui, kurio laikantis dėmesys skiriamas šalies poreikiams ir kuris atspindi siekiant veiksmų plano įgyvendinimo ir atkuriant teisinės valstybės principus padarytą pažangą;

| 12. | ragina ES ir jos tarptautinius partnerius padėti Vakarų Afrikos vyriausybėms kovoti su prekyba narkotikais ir ginklų platinimu; ragina regiono šalis savo vystymosi politikoje didelį dėmesį skirti harmoningo ir tvaraus vystymosi strategijai, teikti pagrindines viešąsias paslaugas gyventojams ir kurti užimtumo galimybes, ypač jaunimui; |
| --- | --- |

12.

ragina ES ir jos tarptautinius partnerius padėti Vakarų Afrikos vyriausybėms kovoti su prekyba narkotikais ir ginklų platinimu; ragina regiono šalis savo vystymosi politikoje didelį dėmesį skirti harmoningo ir tvaraus vystymosi strategijai, teikti pagrindines viešąsias paslaugas gyventojams ir kurti užimtumo galimybes, ypač jaunimui;

| 13. | ragina ES, JT ir atskiras valstybes teikti logistinę ir techninę pagalbą, siekiant padėti Maliui kovoti su prekyba narkotikais ir ginklų platinimu; ragina visas Sahelio regiono šalis koordinuoti savo atitinkamą saugumo politiką siekiant nustatyti stiprų atsaką į prekybą; |
| --- | --- |

13.

ragina ES, JT ir atskiras valstybes teikti logistinę ir techninę pagalbą, siekiant padėti Maliui kovoti su prekyba narkotikais ir ginklų platinimu; ragina visas Sahelio regiono šalis koordinuoti savo atitinkamą saugumo politiką siekiant nustatyti stiprų atsaką į prekybą;

| 14. | pabrėžia, kad vystymasis ir saugumas Sahelio regione suteikia vienas kitam tvirtesnį pagrindą; teigiamai vertina pradinę Prancūzijos intervenciją, kurią sustiprino misija AFISMA (kurią nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeis MINUSMA misija), siekiant sustabdyti tolesnę destabilizaciją ir pasipriešinti ekstremistų pajėgoms; atkreipia dėmesį į svarbų papildantį ES mokymo misijos Malyje (EUTM Mali) vaidmenį teikiant ryžtingą pagalbą ilgalaikių Malio kariuomenės pajėgumų kūrimo srityje; primena, kad norint užtikrinti ilgalaikį šalies stabilumą, saugumą ir teritorinį vientisumą reikia ne tik įveikti smurtaujančius radikalius ekstremistus (ir ginklais, narkotikais ir žmonėmis prekiaujančius asmenis), bet ir skatinti kurti nuskurdintų žmonių ir darbo neturinčio jaunimo vykdomos neteisėtos veiklos alternatyvas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad vystymasis ir saugumas Sahelio regione suteikia vienas kitam tvirtesnį pagrindą; teigiamai vertina pradinę Prancūzijos intervenciją, kurią sustiprino misija AFISMA (kurią nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeis MINUSMA misija), siekiant sustabdyti tolesnę destabilizaciją ir pasipriešinti ekstremistų pajėgoms; atkreipia dėmesį į svarbų papildantį ES mokymo misijos Malyje (EUTM Mali) vaidmenį teikiant ryžtingą pagalbą ilgalaikių Malio kariuomenės pajėgumų kūrimo srityje; primena, kad norint užtikrinti ilgalaikį šalies stabilumą, saugumą ir teritorinį vientisumą reikia ne tik įveikti smurtaujančius radikalius ekstremistus (ir ginklais, narkotikais ir žmonėmis prekiaujančius asmenis), bet ir skatinti kurti nuskurdintų žmonių ir darbo neturinčio jaunimo vykdomos neteisėtos veiklos alternatyvas;

| 15. | pabrėžia, kad reikia surasti regioninį sprendimą, įtvirtintą regioniniu susitarimu, kuriam pritaria šio subregiono šalių konferencija, ypač Alžyras ir Mauritanija; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia surasti regioninį sprendimą, įtvirtintą regioniniu susitarimu, kuriam pritaria šio subregiono šalių konferencija, ypač Alžyras ir Mauritanija;

| 16. | ragina paspartinti Malio karinių pajėgų ir kitų saugumo tarnybų reformą vykdant demokratinę ir pilietinę kontrolę, kad būtų užtikrintas stabilumas ir atkurtas pasitikėjimas saugumo sektoriaus pajėgumu padėti užtikrinti šalyje ilgalaikę taiką ir demokratiją; |
| --- | --- |

16.

ragina paspartinti Malio karinių pajėgų ir kitų saugumo tarnybų reformą vykdant demokratinę ir pilietinę kontrolę, kad būtų užtikrintas stabilumas ir atkurtas pasitikėjimas saugumo sektoriaus pajėgumu padėti užtikrinti šalyje ilgalaikę taiką ir demokratiją;

| 17. | ragina Malio vyriausybę ypač daug dėmesio skirti žmogaus teisių skatinimui visoje Malio teritorijoje ir patraukti atsakomybėn visus, kurie padarė sunkius žmogaus teisių pažeidimus, nesvarbu, ar jie priklauso radikalioms islamistinėms grupuotėms, ar Malio armijai; |
| --- | --- |

17.

ragina Malio vyriausybę ypač daug dėmesio skirti žmogaus teisių skatinimui visoje Malio teritorijoje ir patraukti atsakomybėn visus, kurie padarė sunkius žmogaus teisių pažeidimus, nesvarbu, ar jie priklauso radikalioms islamistinėms grupuotėms, ar Malio armijai;

| 18. | teigiamai vertina Afrikos šalių, kurios prisidėjo prie misijos AFISMA dislokavimo, pastangas ir palankiai vertina šios misijos dislokavimą Malyje; be to, palankiai vertina tai, kad JT Saugumo Taryba priėmė rezoliuciją 2100 (2013), pagal kurią sukuriama Jungtinių Tautų integruota daugialypė stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA), t. y. operacija, kuriai suteiktas tvirtas įgaliojimas stabilizuoti padėtį šalyje, remti pereinamojo laikotarpio veiksmų plano įgyvendinimą, apsaugoti civilius gyventojus, propaguoti ir ginti žmogaus teises, taip pat remti humanitarinės pagalbos teikimą, kultūros paveldo išsaugojimą ir padėti užtikrinti teisingumą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; tikisi, kad misija MINUSMA netrukus bus visapusiškai parengta ir kad atsižvelgiant į saugumo padėtį ją bus galima pradėti vykdyti nuo 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina Afrikos šalių, kurios prisidėjo prie misijos AFISMA dislokavimo, pastangas ir palankiai vertina šios misijos dislokavimą Malyje; be to, palankiai vertina tai, kad JT Saugumo Taryba priėmė rezoliuciją 2100 (2013), pagal kurią sukuriama Jungtinių Tautų integruota daugialypė stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA), t. y. operacija, kuriai suteiktas tvirtas įgaliojimas stabilizuoti padėtį šalyje, remti pereinamojo laikotarpio veiksmų plano įgyvendinimą, apsaugoti civilius gyventojus, propaguoti ir ginti žmogaus teises, taip pat remti humanitarinės pagalbos teikimą, kultūros paveldo išsaugojimą ir padėti užtikrinti teisingumą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; tikisi, kad misija MINUSMA netrukus bus visapusiškai parengta ir kad atsižvelgiant į saugumo padėtį ją bus galima pradėti vykdyti nuo 2013 m. liepos 1 d.;

| 19. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. vasario 18 d. pradėta EUTM Mali, ir tai, kad jai suteikti įgaliojimai remti Malio ginkluotųjų pajėgų reformą vykdant demokratinę pilietinę kontrolę; primena, kad būtina skubiai padėti Malio vyriausybei suprasti, kad ji gali išlaikyti savo teritorinį vientisumą ilgą laikotarpį, suteikiant jai priemones kovoti su pagrindinėmis asimetrinėmis grėsmėmis, kurias kelia radikalios islamistų grupuotės ir žmonėmis, prekėmis ir ginklais prekiaujantys asmenys; mano, kad ES turėtų apsvarstyti, ar nereikėtų į Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo programas įtraukti gerosios patirties, žmogaus teisių ir kovos su korupcija modulių; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. vasario 18 d. pradėta EUTM Mali, ir tai, kad jai suteikti įgaliojimai remti Malio ginkluotųjų pajėgų reformą vykdant demokratinę pilietinę kontrolę; primena, kad būtina skubiai padėti Malio vyriausybei suprasti, kad ji gali išlaikyti savo teritorinį vientisumą ilgą laikotarpį, suteikiant jai priemones kovoti su pagrindinėmis asimetrinėmis grėsmėmis, kurias kelia radikalios islamistų grupuotės ir žmonėmis, prekėmis ir ginklais prekiaujantys asmenys; mano, kad ES turėtų apsvarstyti, ar nereikėtų į Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo programas įtraukti gerosios patirties, žmogaus teisių ir kovos su korupcija modulių;

| 20. | atkreipia dėmesį į papildomą Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP SAHEL Niger) veiklą rengiant mokymus, kuriais siekiama sustiprinti saugumo sektorių kaimyninėse šalyse, ir kartu su karine misija EUTM Mali per ryšių palaikymo pareigūną Bamake vykdant koordinavimo veiklą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę nustatyti sąlygas teikti panašią pagalbą vykdant didesnio saugumo sektoriaus Malyje reformą (įskaitant policiją, nacionalinę apsaugą, žandarmeriją ir teisingumo sektorių), inter alia, įvertinant, ar tokių veiksmų būtų galima imtis išplečiant EUTM Mali ar EUCAP SAHEL Niger įgaliojimus, ar sukuriant naują BSGP misiją, skirtą platesnei civilinio saugumo sektoriaus reformai; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į papildomą Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP SAHEL Niger) veiklą rengiant mokymus, kuriais siekiama sustiprinti saugumo sektorių kaimyninėse šalyse, ir kartu su karine misija EUTM Mali per ryšių palaikymo pareigūną Bamake vykdant koordinavimo veiklą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę nustatyti sąlygas teikti panašią pagalbą vykdant didesnio saugumo sektoriaus Malyje reformą (įskaitant policiją, nacionalinę apsaugą, žandarmeriją ir teisingumo sektorių), inter alia, įvertinant, ar tokių veiksmų būtų galima imtis išplečiant EUTM Mali ar EUCAP SAHEL Niger įgaliojimus, ar sukuriant naują BSGP misiją, skirtą platesnei civilinio saugumo sektoriaus reformai;

| 21. | smerkia žmogaus teisių pažeidimus ir ragina atsakomybėn patraukti pažeidimus padariusius asmenis; palankiai vertina Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) sprendimą pradėti tyrimą ir ragina Malio valdžios institucijas bendradarbiauti su TBT; džiaugiasi, kad, vykdant Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo tarybos ir VAVEB sprendimus, į Malį atvyko pirmieji žmogaus teisių stebėtojai; pabrėžia, kad politinis atkūrimas ir patikimumas taip pat priklauso nuo pereinamojo laikotarpio teisingumo priemonių; |
| --- | --- |

21.

smerkia žmogaus teisių pažeidimus ir ragina atsakomybėn patraukti pažeidimus padariusius asmenis; palankiai vertina Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) sprendimą pradėti tyrimą ir ragina Malio valdžios institucijas bendradarbiauti su TBT; džiaugiasi, kad, vykdant Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo tarybos ir VAVEB sprendimus, į Malį atvyko pirmieji žmogaus teisių stebėtojai; pabrėžia, kad politinis atkūrimas ir patikimumas taip pat priklauso nuo pereinamojo laikotarpio teisingumo priemonių;

| 22. | ragina toliau teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, kuriems jos reikia, ir imtis priemonių, kurios užtikrintų laisvą savanorišką pabėgėlių sugrįžimą; pabrėžia, kad reikia toliau aiškiai skirti humanitarinės pagalbos ir politines (saugumo) darbotvarkes, kad būtų galima užtikrinti humanitarinės veiklos nešališkumą, humanitarinės pagalbos darbuotojų saugumą ir prieigą prie pagalbos tiems, kuriems jos reikia; |
| --- | --- |

22.

ragina toliau teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, kuriems jos reikia, ir imtis priemonių, kurios užtikrintų laisvą savanorišką pabėgėlių sugrįžimą; pabrėžia, kad reikia toliau aiškiai skirti humanitarinės pagalbos ir politines (saugumo) darbotvarkes, kad būtų galima užtikrinti humanitarinės veiklos nešališkumą, humanitarinės pagalbos darbuotojų saugumą ir prieigą prie pagalbos tiems, kuriems jos reikia;

| 23. | ragina visas saugumo pajėgas Malyje apsaugoti šalį, kad būtų galima visiems gyventojams teikti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

23.

ragina visas saugumo pajėgas Malyje apsaugoti šalį, kad būtų galima visiems gyventojams teikti humanitarinę pagalbą;

| 24. | pakartoja, kad smerkia kultūros paveldo vietovių plėšimą ir naikinimą; palankiai vertina dabartines Unesco priemones, kurių imtasi siekiant atkurti Malio kultūros paveldą; |
| --- | --- |

24.

pakartoja, kad smerkia kultūros paveldo vietovių plėšimą ir naikinimą; palankiai vertina dabartines Unesco priemones, kurių imtasi siekiant atkurti Malio kultūros paveldą;

| 25. | mano, kad ES turėtų, atsižvelgdama į Malio krizę, atlikti reikalingus Europos Sąjungos saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategijos pakeitimus; pabrėžia, kad reikia geriau integruoti šios strategijos vystymosi ir saugumo skirsnius ir geriau koordinuoti jos politikos priemones; pabrėžia, kad reikia tobulinti ES ankstyvojo perspėjimo sistemas, nes jos gali atlikti strategijos prevencinę funkciją; |
| --- | --- |

25.

mano, kad ES turėtų, atsižvelgdama į Malio krizę, atlikti reikalingus Europos Sąjungos saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategijos pakeitimus; pabrėžia, kad reikia geriau integruoti šios strategijos vystymosi ir saugumo skirsnius ir geriau koordinuoti jos politikos priemones; pabrėžia, kad reikia tobulinti ES ankstyvojo perspėjimo sistemas, nes jos gali atlikti strategijos prevencinę funkciją;

| 26. | džiaugiasi teigiamais aukšto lygio paramos teikėjų konferencijos „Kartu kuriant naująjį Malį“, kurią kartu su Maliu surengė ES ir Prancūzija ir kuri vyko 2013 m. gegužės 15 d. Briuselyje siekiant paremti Malio tvaraus atgaivinimo planą, rezultatais ir išvadomis; ragina ES ir jos tarptautinius partnerius įgyvendinti abipusius įsipareigojimus kaip dalį tolesnių veiksmingų ir suderintų priemonių, kurių imamasi po konferencijos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu inicijuoti visuotinę Malio valdymo sistemos reformą, nustatyti naują decentralizavimo politiką ir sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos ir socialiniam vystymuisi Malyje; |
| --- | --- |

26.

džiaugiasi teigiamais aukšto lygio paramos teikėjų konferencijos „Kartu kuriant naująjį Malį“, kurią kartu su Maliu surengė ES ir Prancūzija ir kuri vyko 2013 m. gegužės 15 d. Briuselyje siekiant paremti Malio tvaraus atgaivinimo planą, rezultatais ir išvadomis; ragina ES ir jos tarptautinius partnerius įgyvendinti abipusius įsipareigojimus kaip dalį tolesnių veiksmingų ir suderintų priemonių, kurių imamasi po konferencijos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu inicijuoti visuotinę Malio valdymo sistemos reformą, nustatyti naują decentralizavimo politiką ir sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos ir socialiniam vystymuisi Malyje;

| 27. | pabrėžia, kad reikia glaudesnio regioninio bendradarbiavimo, ir mano, kad ES turėtų pasinaudoti savo politine ir finansine įtaka, kad paskatintų savo partnerius regione derinti savo dažnai padrikas politines, diplomatines ir karines iniciatyvas, kad būtų galima veiksmingiau spręsti įvairaus pobūdžio Sahelio regione kylančias problemas; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad reikia glaudesnio regioninio bendradarbiavimo, ir mano, kad ES turėtų pasinaudoti savo politine ir finansine įtaka, kad paskatintų savo partnerius regione derinti savo dažnai padrikas politines, diplomatines ir karines iniciatyvas, kad būtų galima veiksmingiau spręsti įvairaus pobūdžio Sahelio regione kylančias problemas;

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Malio vyriausybei ir nacionalinei asamblėjai, Afrikos Sąjungai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (VAVEB), Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijai. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Malio vyriausybei ir nacionalinei asamblėjai, Afrikos Sąjungai, Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (VAVEB), Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0141.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0263.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/133

---

P7_TA(2013)0282

Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Afganistanu

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl ES ir Afganistano bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo (2013/2665(RSP))

(2016/C 065/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnius pranešimus ir rezoliucijas dėl Afganistano, ypač į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Afganistanui skirtos strategijos (1), 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES finansinės pagalbos Afganistanui biudžetinės kontrolės (2) ir 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų padėties Afganistane ir Pakistane (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnius pranešimus ir rezoliucijas dėl Afganistano, ypač į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl naujos Afganistanui skirtos strategijos (1), 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES finansinės pagalbos Afganistanui biudžetinės kontrolės (2) ir 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų padėties Afganistane ir Pakistane (3),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Afganistano, įskaitant 2013 m. kovo mėn. Rezoliuciją Nr. 2096, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Afganistano, įskaitant 2013 m. kovo mėn. Rezoliuciją Nr. 2096,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. ir 2012 m. tarptautinių konferencijų Afganistano klausimu, įskaitant konferencijas, vykusias 2011 m. gruodžio mėn. Bonoje, 2012 m. gegužės mėn. Čikagoje, 2012 m. birželio mėn. Kabule ir 2012 m. liepos mėn. Tokijuje, išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. ir 2012 m. tarptautinių konferencijų Afganistano klausimu, įskaitant konferencijas, vykusias 2011 m. gruodžio mėn. Bonoje, 2012 m. gegužės mėn. Čikagoje, 2012 m. birželio mėn. Kabule ir 2012 m. liepos mėn. Tokijuje, išvadas,

| — | atsižvelgdamas į ES delegacijose Afganistane 2012 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl mirties bausmės įvykdymo mirties bausme nuteistiems žmonėms, parengtą pritariant ES misijos Afganistane vadovams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES delegacijose Afganistane 2012 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl mirties bausmės įvykdymo mirties bausme nuteistiems žmonėms, parengtą pritariant ES misijos Afganistane vadovams,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 27 d. ES užsienio reikalų ministrų sprendimą pratęsti ES policijos misiją Afganistane (EUPOL) iki 2014 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 27 d. ES užsienio reikalų ministrų sprendimą pratęsti ES policijos misiją Afganistane (EUPOL) iki 2014 m. gruodžio 31 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi nuo 2002 m. ES rėmė Afganistano atkūrimą ir vystymąsi ir kadangi ji ir toliau siekia taikaus pereinamojo proceso Afganistane, jo integracinio ir tvaraus vystymosi ir viso regiono stabilumo ir saugumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2002 m. ES rėmė Afganistano atkūrimą ir vystymąsi ir kadangi ji ir toliau siekia taikaus pereinamojo proceso Afganistane, jo integracinio ir tvaraus vystymosi ir viso regiono stabilumo ir saugumo;

| B. | kadangi 2011–2013 m. teikiant ES pagalbą dėmesys buvo skirtas tokiems pagrindiniams sektoriams: valdymo (įskaitant policiją), žemės ūkio, kaimo plėtros, sveikatos ir socialinės apsaugos; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011–2013 m. teikiant ES pagalbą dėmesys buvo skirtas tokiems pagrindiniams sektoriams: valdymo (įskaitant policiją), žemės ūkio, kaimo plėtros, sveikatos ir socialinės apsaugos;

| C. | kadangi ES ir Afganistanas ketina užbaigti derybas dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo, kuris iškels ES ir Afganistano bendradarbiavimą į naują platų lygmenį ir suteiks jam naują teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Afganistanas ketina užbaigti derybas dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo, kuris iškels ES ir Afganistano bendradarbiavimą į naują platų lygmenį ir suteiks jam naują teisinį pagrindą;

| D. | kadangi Parlamentas paprašė parengti penkerių metų opijaus gamybos panaikinimo užtikrinant alternatyvų vystymąsi Afganistane veiksmų planą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas paprašė parengti penkerių metų opijaus gamybos panaikinimo užtikrinant alternatyvų vystymąsi Afganistane veiksmų planą;

| E. | kadangi ES remia policijos pajėgų mokymą ir pajėgumų stiprinimą Afganistane ir kadangi nuo 2007 m. EUPOL misija rėmė tvarias ir veiksmingas civilinės policijos pajėgas, kurios padės įtvirtinti Afganistano savarankiškai tvarkomą baudžiamojo teisingumo sistemą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES remia policijos pajėgų mokymą ir pajėgumų stiprinimą Afganistane ir kadangi nuo 2007 m. EUPOL misija rėmė tvarias ir veiksmingas civilinės policijos pajėgas, kurios padės įtvirtinti Afganistano savarankiškai tvarkomą baudžiamojo teisingumo sistemą;

| F. | kadangi pagal Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro duomenis Afganistano piliečių, priklausomų nuo narkotikų, skaičius vis auga ir tai turi didelių socialinių pasekmių gyventojams; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro duomenis Afganistano piliečių, priklausomų nuo narkotikų, skaičius vis auga ir tai turi didelių socialinių pasekmių gyventojams;

| G. | kadangi, nors ES atlieka aktyvų vaidmenį remiant kovos su narkotikais priemones, pasiekta tik labai nedaug reikšmingų rezultatų; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nors ES atlieka aktyvų vaidmenį remiant kovos su narkotikais priemones, pasiekta tik labai nedaug reikšmingų rezultatų;

| H. | kadangi dėl prastai koordinuojant paramos Afganistanui teikėjų ir Afganistano vyriausybės veiksmus mažėja Afganistanui teikiamos ES paramos efektyvumas; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl prastai koordinuojant paramos Afganistanui teikėjų ir Afganistano vyriausybės veiksmus mažėja Afganistanui teikiamos ES paramos efektyvumas;

| I. | kadangi nuo tada, kai įsigaliojo Lisabonos sutartis, Parlamentui teko esminis vaidmuo suteikiant reikiamą pritarimą naujiems bendradarbiavimo susitarimams; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo tada, kai įsigaliojo Lisabonos sutartis, Parlamentui teko esminis vaidmuo suteikiant reikiamą pritarimą naujiems bendradarbiavimo susitarimams;

| 1. | dar kartą patvirtina, kad ir toliau remia Afganistano valstybės su tvirtomis demokratinėmis institucijomis, galinčiomis užtikrinti nacionalinį suverenumą, valstybės vienybę, teritorinį vientisumą ir Afganistano piliečių gerovę, kūrimą; pakartoja, kad taiki Afganistano ateitis bus užtikrinta sukūrus stabilią, saugią ir ekonomiškai tvarią valstybę, kurioje nebūtų terorizmo ir narkotikų ir kuri būtų grindžiama teisės normomis, tvirtomis demokratinėmis institucijomis, valdžių padalijimo principu, tvirtu parlamentu ir pagrindinių teisių užtikrinimu; todėl labai vertina svarbų ES vystomojo bendradarbiavimo ir EUPOL misijos Afganistane, kurios pratęsimas sveikintinas, indėlį; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina, kad ir toliau remia Afganistano valstybės su tvirtomis demokratinėmis institucijomis, galinčiomis užtikrinti nacionalinį suverenumą, valstybės vienybę, teritorinį vientisumą ir Afganistano piliečių gerovę, kūrimą; pakartoja, kad taiki Afganistano ateitis bus užtikrinta sukūrus stabilią, saugią ir ekonomiškai tvarią valstybę, kurioje nebūtų terorizmo ir narkotikų ir kuri būtų grindžiama teisės normomis, tvirtomis demokratinėmis institucijomis, valdžių padalijimo principu, tvirtu parlamentu ir pagrindinių teisių užtikrinimu; todėl labai vertina svarbų ES vystomojo bendradarbiavimo ir EUPOL misijos Afganistane, kurios pratęsimas sveikintinas, indėlį;

| 2. | palankiai vertina per pastaruosius dešimt metų įdėtas pastangas ir pasiektą pažangą; vis dėlto pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl saugumo padėties ir tebesitęsiančio smurto Afganistane, kuris kelia grėsmę vietos gyventojams, įskaitant moteris, vaikus, nacionalines saugumo pajėgas ir tarptautinį karinį ir civilinį personalą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina per pastaruosius dešimt metų įdėtas pastangas ir pasiektą pažangą; vis dėlto pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl saugumo padėties ir tebesitęsiančio smurto Afganistane, kuris kelia grėsmę vietos gyventojams, įskaitant moteris, vaikus, nacionalines saugumo pajėgas ir tarptautinį karinį ir civilinį personalą;

| 3. | ragina Afganistano vyriausybę pasirengti perimti visišką atsakomybę už savo saugumą išvedus tarptautines pajėgas; ragina ES ir jos valstybes nares dėti didesnes pastangas remiant Afganistano vyriausybės karinių ir civilinių pajėgumų ir jos nacionalinių saugumo pajėgų stiprinimą, kad būtų užtikrintas stabilumas ir saugumas, kuris yra svarbiausias socialinio ir ekonominio vystymosi pagrindas, ir nesusidarytų tuštuma, kai nuo 2014 m. šalis bus pati atsakinga už savo saugumą; atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. išvedus tarptautines pajėgas gali atsirasti ekonominė tuštuma; |
| --- | --- |

3.

ragina Afganistano vyriausybę pasirengti perimti visišką atsakomybę už savo saugumą išvedus tarptautines pajėgas; ragina ES ir jos valstybes nares dėti didesnes pastangas remiant Afganistano vyriausybės karinių ir civilinių pajėgumų ir jos nacionalinių saugumo pajėgų stiprinimą, kad būtų užtikrintas stabilumas ir saugumas, kuris yra svarbiausias socialinio ir ekonominio vystymosi pagrindas, ir nesusidarytų tuštuma, kai nuo 2014 m. šalis bus pati atsakinga už savo saugumą; atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. išvedus tarptautines pajėgas gali atsirasti ekonominė tuštuma;

| 4. | remia derybas dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo ir pabrėžia, kad pagal susitarimą turėtų būti laikomasi labiau strateginio požiūrio, o parama Afganistano valdžios institucijoms turėtų būti teikiama ir išvedant tarptautines pajėgas, ir jas išvedus; |
| --- | --- |

4.

remia derybas dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo ir pabrėžia, kad pagal susitarimą turėtų būti laikomasi labiau strateginio požiūrio, o parama Afganistano valdžios institucijoms turėtų būti teikiama ir išvedant tarptautines pajėgas, ir jas išvedus;

| 5. | atkreipia dėmesį į šio naujojo susitarimo, kuris apima išsamų ir tvarų požiūrį į tarpusavyje susijusių saugumo, ekonominių, valdymo ir vystymosi problemų Afganistane sprendimą, svarbą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į šio naujojo susitarimo, kuris apima išsamų ir tvarų požiūrį į tarpusavyje susijusių saugumo, ekonominių, valdymo ir vystymosi problemų Afganistane sprendimą, svarbą;

| 6. | ragina Afganistano valdžios institucijas sušvelninti visus mirties nuosprendžius ir vėl įvesti mirties bausmės moratoriumą siekiant visiškai panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

6.

ragina Afganistano valdžios institucijas sušvelninti visus mirties nuosprendžius ir vėl įvesti mirties bausmės moratoriumą siekiant visiškai panaikinti mirties bausmę;

| 7. | apgailestauja dėl to, jog trūksta politinio impulso deryboms dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo užbaigti; todėl ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Afganistano vyriausybę jas skubiai užbaigti; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja dėl to, jog trūksta politinio impulso deryboms dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo užbaigti; todėl ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Afganistano vyriausybę jas skubiai užbaigti;

| 8. | ragina ES įgyvendinant naująjį susitarimą toliau remti demokratines vertybes, teisinę valstybę, patikimą valdymo sistemą (įskaitant kovą su korupcija), nepriklausomus teismus, žmogaus teises ir tikros pilietinės visuomenės kūrimą; |
| --- | --- |

8.

ragina ES įgyvendinant naująjį susitarimą toliau remti demokratines vertybes, teisinę valstybę, patikimą valdymo sistemą (įskaitant kovą su korupcija), nepriklausomus teismus, žmogaus teises ir tikros pilietinės visuomenės kūrimą;

| 9. | su apmaudu pažymi, kad, nors EIVT privalo informuoti Parlamentą apie visus derybų etapus, Parlamentas nebuvo apie tai tinkamai informuotas; primena savo naujas prerogatyvas užsienio politikos srityje, numatytas Lisabonos sutartyje, ir prašo EIVT ir Tarybą visapusiškai bendradarbiauti tokios didelės svarbos klausimu; |
| --- | --- |

9.

su apmaudu pažymi, kad, nors EIVT privalo informuoti Parlamentą apie visus derybų etapus, Parlamentas nebuvo apie tai tinkamai informuotas; primena savo naujas prerogatyvas užsienio politikos srityje, numatytas Lisabonos sutartyje, ir prašo EIVT ir Tarybą visapusiškai bendradarbiauti tokios didelės svarbos klausimu;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti tolesnį socialinį ir ekonominį vystymąsi ir ekonomikos įvairinimą; todėl atkreipia dėmesį į galimybę paskatinti ekonomikos augimą naudojant energijos išteklius ir didesnį dėmesį skiriant gavybos pramonei; vis dėlto pabrėžia, kad gavybos pramonė turi būti valdoma skaidriai ir kad būtina taikyti standartus, nustatytus Tarptautinėje gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvoje; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti tolesnį socialinį ir ekonominį vystymąsi ir ekonomikos įvairinimą; todėl atkreipia dėmesį į galimybę paskatinti ekonomikos augimą naudojant energijos išteklius ir didesnį dėmesį skiriant gavybos pramonei; vis dėlto pabrėžia, kad gavybos pramonė turi būti valdoma skaidriai ir kad būtina taikyti standartus, nustatytus Tarptautinėje gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvoje;

| 11. | pažymi, kad, nors per pastaruosius dešimt metų pasiekta tam tikra pažanga lyčių lygybės ir pagrindinių teisių klausimais, moterys Afganistane vis dar išlieka pažeidžiamiausia visuomenės dalis ir toliau patiria grasinimus, bauginimus ir smurtą ir susiduria su diskriminaciniais įstatymais; pabrėžia, kad tiek teisiškai, tiek praktiškai būtina visiškai integruoti moteris į visuomenę, užtikrinti visapusišką jų dalyvavimą ir garantuoti, kad joms faktiškai būtų suteikti įgaliojimai; griežtai smerkia tai, kad daugelis moterų tampa nuolatinių grasinimų ir smurto aukomis ir kad per paskutinius penkerius metus nužudytos žymios Afganistano visuomenės veikėjos arba pasikėsinta į jų gyvybę, o kaltininkai nepatraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad, nors per pastaruosius dešimt metų pasiekta tam tikra pažanga lyčių lygybės ir pagrindinių teisių klausimais, moterys Afganistane vis dar išlieka pažeidžiamiausia visuomenės dalis ir toliau patiria grasinimus, bauginimus ir smurtą ir susiduria su diskriminaciniais įstatymais; pabrėžia, kad tiek teisiškai, tiek praktiškai būtina visiškai integruoti moteris į visuomenę, užtikrinti visapusišką jų dalyvavimą ir garantuoti, kad joms faktiškai būtų suteikti įgaliojimai; griežtai smerkia tai, kad daugelis moterų tampa nuolatinių grasinimų ir smurto aukomis ir kad per paskutinius penkerius metus nužudytos žymios Afganistano visuomenės veikėjos arba pasikėsinta į jų gyvybę, o kaltininkai nepatraukti atsakomybėn;

| 12. | pažymi, kad būtina toliau remti daugelio sektorių, įskaitant mokyklas, ligonines, transportą, energijos tinklus, žemės ūkį ir didesnių galių suteikimą moterims Afganistane, infrastruktūros plėtojimą taip, kaip tai buvo daroma teikiant ES paramą vystymuisi iki 2001 m. intervencijos; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad būtina toliau remti daugelio sektorių, įskaitant mokyklas, ligonines, transportą, energijos tinklus, žemės ūkį ir didesnių galių suteikimą moterims Afganistane, infrastruktūros plėtojimą taip, kaip tai buvo daroma teikiant ES paramą vystymuisi iki 2001 m. intervencijos;

| 13. | apgailestauja dėl to, kad iki šiol ES kova su narkotikais nedavė patenkinamų rezultatų; atkreipia dėmesį į tai, kad narkotikų gamyba ir prekyba palaiko sukilėlių grupuotes ir skatina korupciją įvairiais lygmenimis; pabrėžia, kad didžiausias dėmesys vykdant tokius veiksmus turėtų būti skiriamas ūkininkų alternatyvių pajamų šaltinių rėmimui; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad būtina parengti platesnę tvarios kaimo plėtros ir vandentvarkos strategiją; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja dėl to, kad iki šiol ES kova su narkotikais nedavė patenkinamų rezultatų; atkreipia dėmesį į tai, kad narkotikų gamyba ir prekyba palaiko sukilėlių grupuotes ir skatina korupciją įvairiais lygmenimis; pabrėžia, kad didžiausias dėmesys vykdant tokius veiksmus turėtų būti skiriamas ūkininkų alternatyvių pajamų šaltinių rėmimui; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad būtina parengti platesnę tvarios kaimo plėtros ir vandentvarkos strategiją;

| 14. | primena, kad daugiau nei 90 proc. į Europą patenkančio heroino pagaminama Afganistane ir kad visuomenės sveikatos apsauga Europos valstybėse kainuoja milijardus dolerių; tačiau pažymi, kad opijaus gamyba yra pagrindinė socialinė, ekonominė ir saugumo problema; apgailestauja dėl to, kad 2011 m. opijaus gamyba išaugo 61 proc., palyginti su 2010 m., ir sudarė 9 proc. tų metų Afganistano BVP; |
| --- | --- |

14.

primena, kad daugiau nei 90 proc. į Europą patenkančio heroino pagaminama Afganistane ir kad visuomenės sveikatos apsauga Europos valstybėse kainuoja milijardus dolerių; tačiau pažymi, kad opijaus gamyba yra pagrindinė socialinė, ekonominė ir saugumo problema; apgailestauja dėl to, kad 2011 m. opijaus gamyba išaugo 61 proc., palyginti su 2010 m., ir sudarė 9 proc. tų metų Afganistano BVP;

| 15. | pažymi, kad nuo 2009 m. iki 2011 m. JAV ir tarptautinė bendruomenė kovai su narkotikais skyrė 1,1 mlrd. USD, tačiau nebuvo jokio reikšmingo poveikio narkotikų gamybai ir prekybai; primena, kad Parlamentas ne kartą ragino sudaryti penkerių metų opijaus gamybos panaikinimo planą, kuriame būtų nustatyti specialūs terminai bei lyginamieji standartai ir kurį įgyvendintų specialiai sukurta institucija, turinti atskirą biudžetą ir personalą, bendradarbiaujant ES, JAV ir Rusijos Federacijai, nes pastaroji daugiausiai nukentėjo nuo heroino iš Afganistano ir yra didžiausia pasaulyje opijaus rinka; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad nuo 2009 m. iki 2011 m. JAV ir tarptautinė bendruomenė kovai su narkotikais skyrė 1,1 mlrd. USD, tačiau nebuvo jokio reikšmingo poveikio narkotikų gamybai ir prekybai; primena, kad Parlamentas ne kartą ragino sudaryti penkerių metų opijaus gamybos panaikinimo planą, kuriame būtų nustatyti specialūs terminai bei lyginamieji standartai ir kurį įgyvendintų specialiai sukurta institucija, turinti atskirą biudžetą ir personalą, bendradarbiaujant ES, JAV ir Rusijos Federacijai, nes pastaroji daugiausiai nukentėjo nuo heroino iš Afganistano ir yra didžiausia pasaulyje opijaus rinka;

| 16. | primena, kad nuo 2002 m. iki 2011 m. pabaigos ES Afganistanui skyrė iš viso apie 2,5 mlrd. EUR pagalbą, įskaitant 493 mln. EUR humanitarinę pagalbą; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant didelės užsienio pagalbos, poveikis buvo nedidelis; ragina Audito Rūmus parengti specialią ES pagalbos Afganistanui per pastarąjį dešimtmetį veiksmingumo ataskaitą, kaip kad buvo parengta dėl EULEX misijos Kosove; |
| --- | --- |

16.

primena, kad nuo 2002 m. iki 2011 m. pabaigos ES Afganistanui skyrė iš viso apie 2,5 mlrd. EUR pagalbą, įskaitant 493 mln. EUR humanitarinę pagalbą; apgailestauja dėl to, kad, nepaisant didelės užsienio pagalbos, poveikis buvo nedidelis; ragina Audito Rūmus parengti specialią ES pagalbos Afganistanui per pastarąjį dešimtmetį veiksmingumo ataskaitą, kaip kad buvo parengta dėl EULEX misijos Kosove;

| 17. | reiškia didžiausią susirūpinimą dėl tarptautinės finansinės paramos ir Afganistano vyriausybės struktūrų neveiksmingumo ir dėl skaidrumo stokos bei ribotų paramos teikėjų atskaitomybės priemonių; |
| --- | --- |

17.

reiškia didžiausią susirūpinimą dėl tarptautinės finansinės paramos ir Afganistano vyriausybės struktūrų neveiksmingumo ir dėl skaidrumo stokos bei ribotų paramos teikėjų atskaitomybės priemonių;

| 18. | apgailestauja dėl to, kad didelė dalis Europos ir kitos tarptautinės finansinės pagalbos prarandama, kai ji paskirstoma, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tai vyksta dėl keturių pagrindinių priežasčių: lėšų iššvaistymo, per didelių tarpininkavimo ir saugumo išlaidų, per didelių sąskaitų ir korupcijos; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja dėl to, kad didelė dalis Europos ir kitos tarptautinės finansinės pagalbos prarandama, kai ji paskirstoma, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tai vyksta dėl keturių pagrindinių priežasčių: lėšų iššvaistymo, per didelių tarpininkavimo ir saugumo išlaidų, per didelių sąskaitų ir korupcijos;

| 19. | dar kartą pažymi, jog itin svarbu koordinuoti ES pagalbos teikimą laikantis bendro požiūrio ir įtraukiant valstybes nares ir tarptautinius subjektus į bendrą strategiją; palankiai vertina Afganistano vyriausybės ir tarptautinės bendruomenės pasiektą strateginį susitarimą dėl atnaujintos ir tvirtos partnerystės per ateinančius dešimt metų, kaip numatyta Tokijo konferencijos Afganistano klausimais išvadose ir Tokijo tarpusavio atskaitomybės programoje; |
| --- | --- |

19.

dar kartą pažymi, jog itin svarbu koordinuoti ES pagalbos teikimą laikantis bendro požiūrio ir įtraukiant valstybes nares ir tarptautinius subjektus į bendrą strategiją; palankiai vertina Afganistano vyriausybės ir tarptautinės bendruomenės pasiektą strateginį susitarimą dėl atnaujintos ir tvirtos partnerystės per ateinančius dešimt metų, kaip numatyta Tokijo konferencijos Afganistano klausimais išvadose ir Tokijo tarpusavio atskaitomybės programoje;

| 20. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti išsamų ir įtraukų požiūrį, kurį formuotų ir už kurį būtų atsakingas Afganistanas, į visų, atsisakančių smurto, gerbiančių konstituciją, įskaitant žmogaus teisių nuostatas, visų pirma susijusias su moterų teisėmis, ir norinčių prisijungti prie taikaus Afganistano kūrimo, susitaikinimą šalyje; pabrėžia, kad į taikos procesą reikėtų įtraukti politinės opozicijos atstovus, pilietinę visuomenę ir ypač moteris ir kad šis procesas turėtų būti kiek galima įtraukesnis; ragina stiprinti Aukštosios taikos tarybos vaidmenį šioje srityje, kurį atliekant daugiau dėmesio reikėtų skirti dabartiniam taikos procesui; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, jog svarbu užtikrinti išsamų ir įtraukų požiūrį, kurį formuotų ir už kurį būtų atsakingas Afganistanas, į visų, atsisakančių smurto, gerbiančių konstituciją, įskaitant žmogaus teisių nuostatas, visų pirma susijusias su moterų teisėmis, ir norinčių prisijungti prie taikaus Afganistano kūrimo, susitaikinimą šalyje; pabrėžia, kad į taikos procesą reikėtų įtraukti politinės opozicijos atstovus, pilietinę visuomenę ir ypač moteris ir kad šis procesas turėtų būti kiek galima įtraukesnis; ragina stiprinti Aukštosios taikos tarybos vaidmenį šioje srityje, kurį atliekant daugiau dėmesio reikėtų skirti dabartiniam taikos procesui;

| 21. | primena Kabule ir Tokijuje vykusiose tarptautinėse konferencijose Afganistano klausimu Afganistano vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus stiprinti ir tobulinti Afganistano rinkimų tvarką, taip pat įgyvendinant ilgalaikę rinkimų reformą, siekiant užtikrinti, kad ateityje rinkimai atitiktų tarptautines normas; palankiai vertina tai, kad paskelbta prezidento ir provincijos tarybos rinkimų 2014 m. data, ir tai, kad paskelbta apie Afganistano rengimąsi minėtiems rinkimams; pabrėžia, kad reikia užtikrinti kuo aktyvesnį dalyvavimą, kuris gali priklausyti nuo saugumo padėties, ypač pietinėse ir rytinėse provincijose; primena Afganistano valdžios institucijoms, jog būtina užtikrinti, kad nacionaliniai ir tarptautiniai stebėtojai būsimuose rinkimuose prižiūrėtų nacionalinį rinkimų sąrašą ir balsavimo proceso organizavimą ir stebėjimą; ragina ES, Afganistano valdžios institucijoms paprašius, teikti paramą organizuojant būsimus rinkimus; |
| --- | --- |

21.

primena Kabule ir Tokijuje vykusiose tarptautinėse konferencijose Afganistano klausimu Afganistano vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus stiprinti ir tobulinti Afganistano rinkimų tvarką, taip pat įgyvendinant ilgalaikę rinkimų reformą, siekiant užtikrinti, kad ateityje rinkimai atitiktų tarptautines normas; palankiai vertina tai, kad paskelbta prezidento ir provincijos tarybos rinkimų 2014 m. data, ir tai, kad paskelbta apie Afganistano rengimąsi minėtiems rinkimams; pabrėžia, kad reikia užtikrinti kuo aktyvesnį dalyvavimą, kuris gali priklausyti nuo saugumo padėties, ypač pietinėse ir rytinėse provincijose; primena Afganistano valdžios institucijoms, jog būtina užtikrinti, kad nacionaliniai ir tarptautiniai stebėtojai būsimuose rinkimuose prižiūrėtų nacionalinį rinkimų sąrašą ir balsavimo proceso organizavimą ir stebėjimą; ragina ES, Afganistano valdžios institucijoms paprašius, teikti paramą organizuojant būsimus rinkimus;

| 22. | pabrėžia, kad reikia plėtoti regioninį bendradarbiavimą, kuriuo būtų siekiama skatinti stabilumą ir saugumą platesniame regione; pabrėžia, kad regioninis planas turi apimti glaudesnį bendradarbiavimą su Rusija, Pakistanu, Centrine Azija, Indija ir Iranu siekiant išspręsti problemas, susijusias su saugumo klausimais, tarpvalstybine prekyba žmonėmis ir prekėmis, taip pat su kova su neteisėta narkotikų gamyba ir jų prekyba; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad reikia plėtoti regioninį bendradarbiavimą, kuriuo būtų siekiama skatinti stabilumą ir saugumą platesniame regione; pabrėžia, kad regioninis planas turi apimti glaudesnį bendradarbiavimą su Rusija, Pakistanu, Centrine Azija, Indija ir Iranu siekiant išspręsti problemas, susijusias su saugumo klausimais, tarpvalstybine prekyba žmonėmis ir prekėmis, taip pat su kova su neteisėta narkotikų gamyba ir jų prekyba;

| 23. | ragina EIVT glaudžiau bendradarbiauti su Parlamentu ES pagalbos Afganistanui, įskaitant derybų eigą, srityje; tikisi gauti išsamią informaciją apie derybų sąlygas ir reguliarius pranešimus po to, kai bus priimtas susitarimas; |
| --- | --- |

23.

ragina EIVT glaudžiau bendradarbiauti su Parlamentu ES pagalbos Afganistanui, įskaitant derybų eigą, srityje; tikisi gauti išsamią informaciją apie derybų sąlygas ir reguliarius pranešimus po to, kai bus priimtas susitarimas;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afganistano vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afganistano vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai.

---

(1)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 108.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0578.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0591.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/136 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/136

---

P7_TA(2013)0283

Tūkstantmečio vystymosi tikslai

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija „Tūkstantmečio vystymosi tikslai. Programos po 2015 m. apibrėžimas“ (2012/2289(INI))

(2016/C 065/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vykusios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos (JTGA) 65-osios sesijos aukšto lygio plenariniame posėdyje dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų priimtą rezoliuciją „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vykusios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos (JTGA) 65-osios sesijos aukšto lygio plenariniame posėdyje dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų priimtą rezoliuciją „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią ketvirtąją pasaulio moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų programą, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d. ir 2010 m. kovo 2 d. patvirtintus Jungtinių Tautų specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“ ir „Pekinas + 15“ baigiamuosius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, kuriuose valstybės narės įsipareigojo imtis veiksmų moterų ir vyrų lygybei skatinti dvylikoje sričių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią ketvirtąją pasaulio moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų programą, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d. ir 2010 m. kovo 2 d. patvirtintus Jungtinių Tautų specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“ ir „Pekinas + 15“ baigiamuosius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, kuriuose valstybės narės įsipareigojo imtis veiksmų moterų ir vyrų lygybei skatinti dvylikoje sričių,

| — | atsižvelgdamas į Stambulo 2011–2020 m. dešimtmečio veiksmų programą, skirtą mažiausiai išsivysčiusioms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stambulo 2011–2020 m. dešimtmečio veiksmų programą, skirtą mažiausiai išsivysčiusioms šalims,

| — | atsižvelgdamas į veiksmų programos, dėl kurios sprendimas priimtas 1994 m. Kaire įvykusioje Tarptautinėje konferencijoje gyventojų ir vystymosi klausimais (angl. ICPD), kurioje pripažinta, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės labai svarbūs tvariam vystymuisi, įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į veiksmų programos, dėl kurios sprendimas priimtas 1994 m. Kaire įvykusioje Tarptautinėje konferencijoje gyventojų ir vystymosi klausimais (angl. ICPD), kurioje pripažinta, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės labai svarbūs tvariam vystymuisi, įgyvendinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) ataskaitą „Siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Pasiekus pusiaukelę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) ataskaitą „Siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Pasiekus pusiaukelę“,

| — | atsižvelgdamas į JTVP 2010 m. žmogaus raidos ataskaitą „Tikrasis tautų turtas: žmogaus raidos keliai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JTVP 2010 m. žmogaus raidos ataskaitą „Tikrasis tautų turtas: žmogaus raidos keliai“,

| — | atsižvelgdamas į JT ataskaitą „Lyčių lygybė: 2012 m. pažangos apžvalga“, kurioje vertinama pažanga, susijusi su lyčių lygybės aspektais siekiant aštuonių Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT ataskaitą „Lyčių lygybė: 2012 m. pažangos apžvalga“, kurioje vertinama pažanga, susijusi su lyčių lygybės aspektais siekiant aštuonių Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vystymo programos 2011 m. žmogaus raidos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vystymo programos 2011 m. žmogaus raidos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į galutinę deklaraciją, priimtą JT Konferencijoje tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20), kuri įvyko 2012 m. birželio 20–22 d. Rio de Žaneire (Brazilija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galutinę deklaraciją, priimtą JT Konferencijoje tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20), kuri įvyko 2012 m. birželio 20–22 d. Rio de Žaneire (Brazilija),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje priimtą konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), kurioje apibrėžiama, kas yra moterų diskriminacija, ir nustatoma nacionalinių veiksmų siekiant panaikinti tokią diskriminaciją darbotvarkė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje priimtą konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), kurioje apibrėžiama, kas yra moterų diskriminacija, ir nustatoma nacionalinių veiksmų siekiant panaikinti tokią diskriminaciją darbotvarkė,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir žmogaus teises reglamentuojantį teisinį pagrindą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir žmogaus teises reglamentuojantį teisinį pagrindą,

| — | atsižvelgdamas į JT sisteminės grupės JT vystymosi po 2015 m. darbotvarkės klausimais, kuriai bendrai vadovauja JT ekonomikos ir socialinių reikalų departamentas ir JTVP, darbą, atliekamą remiant visoms JT agentūroms ir konsultuojantis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT sisteminės grupės JT vystymosi po 2015 m. darbotvarkės klausimais, kuriai bendrai vadovauja JT ekonomikos ir socialinių reikalų departamentas ir JTVP, darbą, atliekamą remiant visoms JT agentūroms ir konsultuojantis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio mėn. JT ataskaitą JT Generaliniam Sekretoriui „Sukurti ateitį, kurios norime visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio mėn. JT ataskaitą JT Generaliniam Sekretoriui „Sukurti ateitį, kurios norime visiems“,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus sudarytos Aukšto lygio pripažintų asmenų grupės vystymosi po 2015 m. darbotvarkės klausimais darbą ir konferencijos „Rio+20“ rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus sudarytos Aukšto lygio pripažintų asmenų grupės vystymosi po 2015 m. darbotvarkės klausimais darbą ir konferencijos „Rio+20“ rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) vykusioje Tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje priimtą Monterėjaus konsensusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) vykusioje Tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje priimtą Monterėjaus konsensusą,

| — | atsižvelgdamas į deklaraciją ir veiksmų planą, priimtus 2011 m. gruodžio mėn. Busane vykusiame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaraciją ir veiksmų planą, priimtus 2011 m. gruodžio mėn. Busane vykusiame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi (1) ir ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi (1) ir ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus,

| — | atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą „Vystymosi politikos darna“ (COM(2005)0134) ir Tarybos išvadas „Vystymosi politikos darna“, priimtas per Užsienio reikalų tarybos 2012 m. gegužės 14 d. vykusį 3166-ąjį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą „Vystymosi politikos darna“ (COM(2005)0134) ir Tarybos išvadas „Vystymosi politikos darna“, priimtas per Užsienio reikalų tarybos 2012 m. gegužės 14 d. vykusį 3166-ąjį posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ (COM(2010)0127),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Humanitarinė pagalba maistu“ (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Humanitarinė pagalba maistu“ (COM(2010)0126),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „ES požiūris į atsparumą. Per aprūpinimo maistu krizes įgyta patirtis“ (COM(2012)0586),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013)0141),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 19 d. Europos vystymosi ataskaitą „Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo laikotarpiui įpusėjus. Kur esame ir kur turime eiti?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 19 d. Europos vystymosi ataskaitą „Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo laikotarpiui įpusėjus. Kur esame ir kur turime eiti?“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Pasiturimas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“ (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Pasiturimas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“ (COM(2013)0092),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė (COM(2011)0840), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė (COM(2011)0840),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ (COM(2011)0500) ir tos pačios dienos Komisijos darbo dokumentą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas. Dabartinė finansavimo sistema, kylantys iššūkiai, konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai ir skirtingos galimybės, susijusios su pagrindiniais horizontaliais ir sektorių aspektais“ (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ (COM(2011)0500) ir tos pačios dienos Komisijos darbo dokumentą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas. Dabartinė finansavimo sistema, kylantys iššūkiai, konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai ir skirtingos galimybės, susijusios su pagrindiniais horizontaliais ir sektorių aspektais“ (SEC(2011)0868),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos vaidmuo pasaulyje. Naujas požiūris į ES išorės veiksmų finansavimą“ (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos vaidmuo pasaulyje. Naujas požiūris į ES išorės veiksmų finansavimą“ (COM(2011)0865),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Daugiametės finansinės programos, susijusios su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m., rengimas“ (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Daugiametės finansinės programos, susijusios su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m., rengimas“ (COM(2011)0837),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ES paramos tvariems pokyčiams prie demokratijos pereinančiose šalyse, priimtas per Užsienio reikalų tarybos 2013 m. sausio 31 d. vykusį 3218-ąjį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ES paramos tvariems pokyčiams prie demokratijos pereinančiose šalyse, priimtas per Užsienio reikalų tarybos 2013 m. sausio 31 d. vykusį 3218-ąjį posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“, priimtas per Užsienio reikalų tarybos 2012 m. gegužės 14 d. vykusį 3166-ąjį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“, priimtas per Užsienio reikalų tarybos 2012 m. gegužės 14 d. vykusį 3166-ąjį posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (COM(2012)0492),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos viešas konsultacijas formuojant ES poziciją „Siekiant parengti vystymosi po 2015 m. programą“ (3), kurios buvo vedamos nuo 2012 m. birželio 15 d. iki 2012 m. rugsėjo 15 d. ir prieinamos visoms suinteresuotosioms šalims, asmenims, organizacijoms (vyriausybinėms ir (arba) nevyriausybinėms, parlamentinėms, akademinėms, privačiojo sektoriaus ir t. t.) ir šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos viešas konsultacijas formuojant ES poziciją „Siekiant parengti vystymosi po 2015 m. programą“ (3), kurios buvo vedamos nuo 2012 m. birželio 15 d. iki 2012 m. rugsėjo 15 d. ir prieinamos visoms suinteresuotosioms šalims, asmenims, organizacijoms (vyriausybinėms ir (arba) nevyriausybinėms, parlamentinėms, akademinėms, privačiojo sektoriaus ir t. t.) ir šalims,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 21 d. Komisijos komunikatą „Dvylikos punktų ES veiksmų planas Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti“(COM(2010)0159), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 21 d. Komisijos komunikatą „Dvylikos punktų ES veiksmų planas Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti“(COM(2010)0159),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio mėn. tyrimą „Tūkstantmečio vystymosi tikslai ir veiksmai po 2015 m. Tvirtas ES įsipareigojimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio mėn. tyrimą „Tūkstantmečio vystymosi tikslai ir veiksmai po 2015 m. Tvirtas ES įsipareigojimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7–0165/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A7–0165/2013),

| A. | kadangi Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), nustačius ribotą konkrečių ir per nustatytą laiką įvykdytinų tikslų rinkinį, padidino informuotumą apie tai, kad skurdo panaikinimas pasaulyje – tai skubi problema ir veiksmų pasauliniu lygmeniu prioritetas; kadangi likus dvejiems metams iki numatytos 2015 m. datos Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti pastebima didelė pažanga: pasiektas tikslas perpus sumažinti ypač didelį skurdą, tikslas perpus sumažinti žmonių, kurie neturi tinkamos prieigos prie geresnės kokybės geriamojo vandens šaltinių, skaičių, pagerintos daugiau nei 200 mln. žmonių, gyvenančių skurdžiuose rajonuose, sąlygos, šiuo metu pradines mokyklas lankančių mergaičių skaičius yra lygus berniukų skaičiui ir pastebima vis didesnė pažanga mažinant vaikų ir gimdyvių mirtingumą; tačiau siekiant dabartinių TVT nepakankamai sprendžiami su pagrindinėmis skurdo priežastimis susiję klausimai, pvz., nelygybė šalyse ir tarp šalių, socialinė atskirtis, biologinė įvairovė ir valdysena; |
| --- | --- |

A.

kadangi Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), nustačius ribotą konkrečių ir per nustatytą laiką įvykdytinų tikslų rinkinį, padidino informuotumą apie tai, kad skurdo panaikinimas pasaulyje – tai skubi problema ir veiksmų pasauliniu lygmeniu prioritetas; kadangi likus dvejiems metams iki numatytos 2015 m. datos Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti pastebima didelė pažanga: pasiektas tikslas perpus sumažinti ypač didelį skurdą, tikslas perpus sumažinti žmonių, kurie neturi tinkamos prieigos prie geresnės kokybės geriamojo vandens šaltinių, skaičių, pagerintos daugiau nei 200 mln. žmonių, gyvenančių skurdžiuose rajonuose, sąlygos, šiuo metu pradines mokyklas lankančių mergaičių skaičius yra lygus berniukų skaičiui ir pastebima vis didesnė pažanga mažinant vaikų ir gimdyvių mirtingumą; tačiau siekiant dabartinių TVT nepakankamai sprendžiami su pagrindinėmis skurdo priežastimis susiję klausimai, pvz., nelygybė šalyse ir tarp šalių, socialinė atskirtis, biologinė įvairovė ir valdysena;

| B. | kadangi Europos konsensusas dėl vystymosi, kurį pasirašė Komisija, Taryba ir Parlamentas, yra Bendrijos teisyno dalis; primena, kad jis yra svarbus ir daug apimantis dokumentas, kuriame nustatytas ES vystymosi politikos planas, taip pat su juo susijęs Bendrijos teisynas ir gairės; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos konsensusas dėl vystymosi, kurį pasirašė Komisija, Taryba ir Parlamentas, yra Bendrijos teisyno dalis; primena, kad jis yra svarbus ir daug apimantis dokumentas, kuriame nustatytas ES vystymosi politikos planas, taip pat su juo susijęs Bendrijos teisynas ir gairės;

| C. | kadangi nustatant TVT skurdas apibrėžtas kaip įvairiapusis žmogaus gyvenimo nepriteklius, apimantis švietimo, sveikatos, aplinkos, maisto, užimtumo, apgyvendinimo ir lyčių lygybės aspektus; |
| --- | --- |

C.

kadangi nustatant TVT skurdas apibrėžtas kaip įvairiapusis žmogaus gyvenimo nepriteklius, apimantis švietimo, sveikatos, aplinkos, maisto, užimtumo, apgyvendinimo ir lyčių lygybės aspektus;

| D. | kadangi vis dar liko neišspręsti ir tikriausiai didės pasaulinio masto uždaviniai: skurdas, badas ir nepakankama mityba, galimybių visiems naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis trūkumas, ribotos galimybės gauti vaistų, tinkamų ir saugių sanitarinių sąlygų bei higienos trūkumas, nepakankamas kokybiško pradinio ir vidurinio ugdymo lygis, aukštas nedarbo lygis, visų pirma jaunimo, socialinės apsaugos ir pagarbos žmogaus teisėms stoka, nelygybė, įskaitant lyčių nelygybę, taip pat aplinkos blogėjimas ir klimato kaita, todėl būtina surasti naujus vystymosi būdus, kuriais būtų siekiama integracinio ir tvaraus vystymosi visiems; |
| --- | --- |

D.

kadangi vis dar liko neišspręsti ir tikriausiai didės pasaulinio masto uždaviniai: skurdas, badas ir nepakankama mityba, galimybių visiems naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis trūkumas, ribotos galimybės gauti vaistų, tinkamų ir saugių sanitarinių sąlygų bei higienos trūkumas, nepakankamas kokybiško pradinio ir vidurinio ugdymo lygis, aukštas nedarbo lygis, visų pirma jaunimo, socialinės apsaugos ir pagarbos žmogaus teisėms stoka, nelygybė, įskaitant lyčių nelygybę, taip pat aplinkos blogėjimas ir klimato kaita, todėl būtina surasti naujus vystymosi būdus, kuriais būtų siekiama integracinio ir tvaraus vystymosi visiems;

| E. | kadangi pasaulyje beveik 1 mlrd. žmonių kenčia dėl nepakankamos mitybos ir daugiau kaip 200 mln. žmonių neturi darbo; kadangi tik 28 proc. pasaulio gyventojų turi galimybę naudotis visapusiškomis socialinės apsaugos sistemomis, o tai byloja apie aukštą neoficialaus nedarbo lygį, ir kadangi apytiksliai 1,4 mlrd. žmonių negali naudotis pakankamomis energetikos paslaugomis, todėl mažėja jų galimybės įveikti skurdą; |
| --- | --- |

E.

kadangi pasaulyje beveik 1 mlrd. žmonių kenčia dėl nepakankamos mitybos ir daugiau kaip 200 mln. žmonių neturi darbo; kadangi tik 28 proc. pasaulio gyventojų turi galimybę naudotis visapusiškomis socialinės apsaugos sistemomis, o tai byloja apie aukštą neoficialaus nedarbo lygį, ir kadangi apytiksliai 1,4 mlrd. žmonių negali naudotis pakankamomis energetikos paslaugomis, todėl mažėja jų galimybės įveikti skurdą;

| F. | kadangi apskaičiuota, kad dėl nepakankamos mitybos besivystančiose šalyse kasmet miršta 2,6 mln. vaikų, ir manoma, kad dėl klimato kaitos padarinių žmonių, kurie nepakankamai maitinasi, skaičius didės; |
| --- | --- |

F.

kadangi apskaičiuota, kad dėl nepakankamos mitybos besivystančiose šalyse kasmet miršta 2,6 mln. vaikų, ir manoma, kad dėl klimato kaitos padarinių žmonių, kurie nepakankamai maitinasi, skaičius didės;

| G. | kadangi apytiksliai 140 mln. mergaičių iki 2020 m. taps mažametėmis nuotakomis, jei ir toliau išliks tokie patys ankstyvų santuokų rodikliai; |
| --- | --- |

G.

kadangi apytiksliai 140 mln. mergaičių iki 2020 m. taps mažametėmis nuotakomis, jei ir toliau išliks tokie patys ankstyvų santuokų rodikliai;

| H. | kadangi trys ketvirtadaliai neturtingų pasaulio žmonių gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse ir, remiantis Pasaulio banko 2008 m. pasaulio vystymosi rodikliais, pajamų ir turto nelygybė šalyse nuo XX a. devintojo dešimtmečio pradžios padidėjo, įskaitant dideles pajamas gaunančias šalis; kadangi su pajamomis ir darbo vietomis susijęs nesaugumas taip pat padidėjo dėl globalizacijos modelių, grindžiamų užsakomosiomis paslaugomis ir mažesne darbo apsauga; |
| --- | --- |

H.

kadangi trys ketvirtadaliai neturtingų pasaulio žmonių gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse ir, remiantis Pasaulio banko 2008 m. pasaulio vystymosi rodikliais, pajamų ir turto nelygybė šalyse nuo XX a. devintojo dešimtmečio pradžios padidėjo, įskaitant dideles pajamas gaunančias šalis; kadangi su pajamomis ir darbo vietomis susijęs nesaugumas taip pat padidėjo dėl globalizacijos modelių, grindžiamų užsakomosiomis paslaugomis ir mažesne darbo apsauga;

| I. | kadangi manoma, jog 2015 m. daugiau negu 600 mln. žmonių vis dar naudosis nepagerintais vandens šaltiniais, kurie kelia grėsmę sveikatai, o vienas milijardas žmonių, iš kurių 70 proc. yra moterys, pragyvens už mažiau kaip 1,25 JAV dolerio per dieną, visų pirma daugelyje Afrikos šalių, bet taip pat besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, ir išliekant dabartinėms tendencijoms TVT tikslas perpus sumažinti žmonių, neturinčių galimybės naudotis pagrindinėmis sanitarinėmis paslaugomis, skaičių iki 2049 m. nebus pasiektas; kadangi šiuo metu beveik 200 mln. žmonių neturi darbo – apie 74 mln. iš jų yra 15–24 metų, ir tik 20 proc. pasaulio gyventojų yra prieinama tinkama socialinė apsauga, o daugiau kaip pusė gyventojų visai neturi galimybių naudotis tokia apsauga; kadangi 2015 m. paskelbus „Europos vystymosi metais“ ES piliečiai bus geriau informuojami apie naujų TVT svarbą; |
| --- | --- |

I.

kadangi manoma, jog 2015 m. daugiau negu 600 mln. žmonių vis dar naudosis nepagerintais vandens šaltiniais, kurie kelia grėsmę sveikatai, o vienas milijardas žmonių, iš kurių 70 proc. yra moterys, pragyvens už mažiau kaip 1,25 JAV dolerio per dieną, visų pirma daugelyje Afrikos šalių, bet taip pat besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, ir išliekant dabartinėms tendencijoms TVT tikslas perpus sumažinti žmonių, neturinčių galimybės naudotis pagrindinėmis sanitarinėmis paslaugomis, skaičių iki 2049 m. nebus pasiektas; kadangi šiuo metu beveik 200 mln. žmonių neturi darbo – apie 74 mln. iš jų yra 15–24 metų, ir tik 20 proc. pasaulio gyventojų yra prieinama tinkama socialinė apsauga, o daugiau kaip pusė gyventojų visai neturi galimybių naudotis tokia apsauga; kadangi 2015 m. paskelbus „Europos vystymosi metais“ ES piliečiai bus geriau informuojami apie naujų TVT svarbą;

| J. | kadangi dėl 2007–2010 m. pasaulinės maisto, energetikos ir finansų krizės ir pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir klimato kaitos išryškėjo pasaulinių maisto tiekimo sistemų pažeidžiamumas ir atsiskleidė finansų ir prekių rinkų ir pasaulinio valdymo mechanizmų trūkumai; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl 2007–2010 m. pasaulinės maisto, energetikos ir finansų krizės ir pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir klimato kaitos išryškėjo pasaulinių maisto tiekimo sistemų pažeidžiamumas ir atsiskleidė finansų ir prekių rinkų ir pasaulinio valdymo mechanizmų trūkumai;

| K. | kadangi tvarumo klausimai, įskaitant skubų poreikį sumažinti pasaulinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir pasiekti teisingesnį ir tvaresnį gamtos išteklių valdymą ir valdyseną, yra pagrindinis pokyčius lemiančios darbotvarkės iššūkis; |
| --- | --- |

K.

kadangi tvarumo klausimai, įskaitant skubų poreikį sumažinti pasaulinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir pasiekti teisingesnį ir tvaresnį gamtos išteklių valdymą ir valdyseną, yra pagrindinis pokyčius lemiančios darbotvarkės iššūkis;

| L. | kadangi 1986 m. Deklaracijoje dėl teisės į vystymąsi patvirtinta, kad vystymasis – pagrindinė žmogaus teisė; kadangi deklaracijoje įsipareigojama laikytis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, kuris reiškia visų žmogaus teisių (ekonominių, socialinių, kultūrinių, pilietinių ir politinių) įgyvendinimą, ir kadangi deklaracijoje taip pat įsipareigojama stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi 1986 m. Deklaracijoje dėl teisės į vystymąsi patvirtinta, kad vystymasis – pagrindinė žmogaus teisė; kadangi deklaracijoje įsipareigojama laikytis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, kuris reiškia visų žmogaus teisių (ekonominių, socialinių, kultūrinių, pilietinių ir politinių) įgyvendinimą, ir kadangi deklaracijoje taip pat įsipareigojama stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą;

| M. | kadangi tai, ar TVT bus pasiekti prieš terminą, iš esmės priklauso nuo pasaulinės partnerystės vystymosi labui įgyvendinimo ir kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų laikytis savo įsipareigojimų ir neleisti, jog dabartinė ekonomikos ir finansų krizė sustabdytų iki šiol daromą pažangą; |
| --- | --- |

M.

kadangi tai, ar TVT bus pasiekti prieš terminą, iš esmės priklauso nuo pasaulinės partnerystės vystymosi labui įgyvendinimo ir kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų laikytis savo įsipareigojimų ir neleisti, jog dabartinė ekonomikos ir finansų krizė sustabdytų iki šiol daromą pažangą;

| N. | kadangi pagal SESV 208 straipsnį nustatoma, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal SESV 208 straipsnį nustatoma, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą;

| O. | kadangi dėl 50 metų vykdytos paramos teikėjų skatinamos vystymosi politikos atsirado pernelyg didelis pripratimas prie paramos ir priklausomybė nuo jos (5); |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl 50 metų vykdytos paramos teikėjų skatinamos vystymosi politikos atsirado pernelyg didelis pripratimas prie paramos ir priklausomybė nuo jos (5);

| P. | kadangi JT glaudžiai ir įtraukiai bendradarbiauja su visomis suinteresuotosiomis šalimis, siekdamos pasinaudoti TVT sukurtu impulsu ir toliau įgyvendinti ambicingą vystymosi po 2015 m. darbotvarkę, kuri turėtų būti pagrįsta geresnės kokybės pagalba, patobulintu koordinavimu ir politikos suderinamumo principų laikymusi; |
| --- | --- |

P.

kadangi JT glaudžiai ir įtraukiai bendradarbiauja su visomis suinteresuotosiomis šalimis, siekdamos pasinaudoti TVT sukurtu impulsu ir toliau įgyvendinti ambicingą vystymosi po 2015 m. darbotvarkę, kuri turėtų būti pagrįsta geresnės kokybės pagalba, patobulintu koordinavimu ir politikos suderinamumo principų laikymusi;

| Q. | kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui (PSVL), kaip numatyta 2005 m. Europos Vadovų Tarybos išvadose, pakartotinai patvirtintas 2012 m. gegužės 14 d. išvadose (6); |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui (PSVL), kaip numatyta 2005 m. Europos Vadovų Tarybos išvadose, pakartotinai patvirtintas 2012 m. gegužės 14 d. išvadose (6);

| R. | kadangi ES, kaip didžiausia pasaulyje paramos teikėja, yra pasiryžusi laiku pasiekti TVT ir itin įsitraukusi į derybas dėl vystymosi po 2015 m. darbotvarkės; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES, kaip didžiausia pasaulyje paramos teikėja, yra pasiryžusi laiku pasiekti TVT ir itin įsitraukusi į derybas dėl vystymosi po 2015 m. darbotvarkės;

| S. | kadangi Europos Parlamentas šiam procesui teikia itin daug svarbos ir mano, kad ES turėtų tapti skatinamąja jėga rengiant vystymosi po 2015 m. programą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Parlamentas šiam procesui teikia itin daug svarbos ir mano, kad ES turėtų tapti skatinamąja jėga rengiant vystymosi po 2015 m. programą;

| T. | kadangi daug nestabilių valstybių arba valstybių, kuriose vyksta konfliktai, nepasiekė nė vieno TVT tikslo (7); |
| --- | --- |

T.

kadangi daug nestabilių valstybių arba valstybių, kuriose vyksta konfliktai, nepasiekė nė vieno TVT tikslo (7);

| U. | kadangi dėl taikos, saugumo, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir politinio stabilumo stokos, taip pat dėl korupcijos ir žmogaus teisių pažeidimų neturtingos šalys dažnai negali išnaudoti savo vystymosi potencialo; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl taikos, saugumo, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir politinio stabilumo stokos, taip pat dėl korupcijos ir žmogaus teisių pažeidimų neturtingos šalys dažnai negali išnaudoti savo vystymosi potencialo;

| V. | kadangi 75 proc. neturtingų pasaulio žmonių gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse, nepaisant jų ekonomikos augimo, ir kadangi persvarstant TVT reikėtų atžvelgti į specialią vidutines pajamas gaunančių šalių padėtį kartu atsižvelgiant į diferenciacijos principą, kaip sutarta naujoje vystymosi darbotvarkėje; |
| --- | --- |

V.

kadangi 75 proc. neturtingų pasaulio žmonių gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse, nepaisant jų ekonomikos augimo, ir kadangi persvarstant TVT reikėtų atžvelgti į specialią vidutines pajamas gaunančių šalių padėtį kartu atsižvelgiant į diferenciacijos principą, kaip sutarta naujoje vystymosi darbotvarkėje;

I.   
  Tūkstantmečio vystymosi tikslai ir nauji iššūkiai

| 1. | patvirtina, kad 2000 m. apibrėžti Tūkstantmečio vystymosi tikslai – vienas iš daugelio sėkmingai pasiektų rezultatų vidutines pajamas gaunančiose ir besivystančiose šalyse, ir šie rezultatai turi būti tinkamai išanalizuoti, kad rengiant būsimas programas būtų galima pasiekti bendresnių ir tvaresnių rezultatų; |
| --- | --- |

1.

patvirtina, kad 2000 m. apibrėžti Tūkstantmečio vystymosi tikslai – vienas iš daugelio sėkmingai pasiektų rezultatų vidutines pajamas gaunančiose ir besivystančiose šalyse, ir šie rezultatai turi būti tinkamai išanalizuoti, kad rengiant būsimas programas būtų galima pasiekti bendresnių ir tvaresnių rezultatų;

| 2. | pabrėžia, kad padėtis pasaulyje per pastaruosius dešimt metų iš esmės pasikeitė, taip pat keitėsi ir skurdo pobūdis, o siekiant jį panaikinti didėjantys skirtumai ir nelygybė tarp šalių ir šalyse tapo pagrindine problema; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad padėtis pasaulyje per pastaruosius dešimt metų iš esmės pasikeitė, taip pat keitėsi ir skurdo pobūdis, o siekiant jį panaikinti didėjantys skirtumai ir nelygybė tarp šalių ir šalyse tapo pagrindine problema;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors kai kurios besivystančios šalys tapo paramos teikėjomis, jos vis dar susiduria su didele ir vis didėjančia nelygybe, palyginti su kitomis besivystančiomis šalimis; pažymi, kad, be kita ko, klimato kaita, maisto stygius, migracija, nedarbas, demografiniai pokyčiai, korupcija, riboti ištekliai, netvarus augimas, finansų ir ekonomikos krizės ir žmogaus teisių pažeidimai yra sudėtingos ir tarpusavyje susijusios problemos; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors kai kurios besivystančios šalys tapo paramos teikėjomis, jos vis dar susiduria su didele ir vis didėjančia nelygybe, palyginti su kitomis besivystančiomis šalimis; pažymi, kad, be kita ko, klimato kaita, maisto stygius, migracija, nedarbas, demografiniai pokyčiai, korupcija, riboti ištekliai, netvarus augimas, finansų ir ekonomikos krizės ir žmogaus teisių pažeidimai yra sudėtingos ir tarpusavyje susijusios problemos;

| 4. | primena, kad aplinkos blogėjimas kelia pavojų TVT, įskaitant tikslą panaikinti ypač didelį skurdą ir badą, įgyvendinimui; visų pirma primena, kad nuolatinė nelygybė ir kova dėl nepakankamų išteklių – pagrindinės konfliktų, alkio, nesaugumo ir smurto priežastys, ir tai savo ruožtu yra pagrindiniai veiksniai, stabdantys žmogaus socialinę raidą ir užkertantys kelią pastangoms pasiekti tvarų vystymąsi; ragina taikyti visapusiškesnį požiūrį, atspindintį konferencijos „Rio+20“ tvaraus vystymosi klausimais rezultatus ir tolesnius veiksmus; |
| --- | --- |

4.

primena, kad aplinkos blogėjimas kelia pavojų TVT, įskaitant tikslą panaikinti ypač didelį skurdą ir badą, įgyvendinimui; visų pirma primena, kad nuolatinė nelygybė ir kova dėl nepakankamų išteklių – pagrindinės konfliktų, alkio, nesaugumo ir smurto priežastys, ir tai savo ruožtu yra pagrindiniai veiksniai, stabdantys žmogaus socialinę raidą ir užkertantys kelią pastangoms pasiekti tvarų vystymąsi; ragina taikyti visapusiškesnį požiūrį, atspindintį konferencijos „Rio+20“ tvaraus vystymosi klausimais rezultatus ir tolesnius veiksmus;

| 5. | pabrėžia, kad reikia suderinti ES prekybos ir vystymosi politiką, ypač susijusią su atokiausiais regionais; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia suderinti ES prekybos ir vystymosi politiką, ypač susijusią su atokiausiais regionais;

| 6. | primygtinai ragina ES tvirtai ginti savo poziciją diskusijose dėl vystymosi po 2015 m. programos iki pat JT aukščiausiojo lygio susitikimo ir patvirtinti bendrą, veiksmingą ir plačių užmojų poziciją dėl principų ir tikslų, kurie turėtų būti įtraukti į naują vystymosi po 2015 m. programą; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti sukurta bendra, visapusiška ir integruota programa su aiškiais kriterijais, apimanti pagrindinius vystymosi ir tvarumo klausimus, ir kad savo pobūdžiu ši programa turėtų būti visuotinė ir pasaulinė ir kad pagal ją turėtų būti skatinamas visų žmonių klestėjimas, žmogaus teisės ir gerovė, o visos šalys galėtų tiesiogiai ir aktyviai dalyvauti jos rengimo ir įgyvendinimo procese, taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į turtingesnių šalių vaidmenį ir pareigas (susijusias ne tik su finansavimu) sėkmingai įgyvendinant šią programą; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina ES tvirtai ginti savo poziciją diskusijose dėl vystymosi po 2015 m. programos iki pat JT aukščiausiojo lygio susitikimo ir patvirtinti bendrą, veiksmingą ir plačių užmojų poziciją dėl principų ir tikslų, kurie turėtų būti įtraukti į naują vystymosi po 2015 m. programą; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti sukurta bendra, visapusiška ir integruota programa su aiškiais kriterijais, apimanti pagrindinius vystymosi ir tvarumo klausimus, ir kad savo pobūdžiu ši programa turėtų būti visuotinė ir pasaulinė ir kad pagal ją turėtų būti skatinamas visų žmonių klestėjimas, žmogaus teisės ir gerovė, o visos šalys galėtų tiesiogiai ir aktyviai dalyvauti jos rengimo ir įgyvendinimo procese, taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į turtingesnių šalių vaidmenį ir pareigas (susijusias ne tik su finansavimu) sėkmingai įgyvendinant šią programą;

| 7. | pabrėžia, kad pasaulinė partnerystė vystymosi labui turėtų būti pertvarkyta taip, kad būtų atsižvelgta į besikeičiančias aplinkybes ir kad ji turėtų būti glaudžiai susijusi su naujais vystymosi po 2015 m. darbotvarkės aspektais; pabrėžia, kad pakeista ir atnaujinta pasaulinė partnerystė vystymosi labui bus itin svarbi įgyvendinant vystymosi po 2015 m. darbotvarkę ir visais lygmenimis užtikrinant veiksmingų atskaitomybės priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad pasaulinė partnerystė vystymosi labui turėtų būti pertvarkyta taip, kad būtų atsižvelgta į besikeičiančias aplinkybes ir kad ji turėtų būti glaudžiai susijusi su naujais vystymosi po 2015 m. darbotvarkės aspektais; pabrėžia, kad pakeista ir atnaujinta pasaulinė partnerystė vystymosi labui bus itin svarbi įgyvendinant vystymosi po 2015 m. darbotvarkę ir visais lygmenimis užtikrinant veiksmingų atskaitomybės priemonių įgyvendinimą;

| 8. | mano, kad šiam vieningam požiūriui reikia tinkamo ES ir jos valstybių narių koordinavimo prieš jį pristatant rudenį Niujorke vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime ir didelio matomumo derybų procese, kuriam vadovauja už vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys; ragina ES, kuri yra pagrindinė paramos teikėja pasaulyje, visapusiškai atlikti savo, kaip pagrindinės veikėjos, vaidmenį įgyvendinant vystymosi po 2015 m. darbotvarkę; |
| --- | --- |

8.

mano, kad šiam vieningam požiūriui reikia tinkamo ES ir jos valstybių narių koordinavimo prieš jį pristatant rudenį Niujorke vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime ir didelio matomumo derybų procese, kuriam vadovauja už vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys; ragina ES, kuri yra pagrindinė paramos teikėja pasaulyje, visapusiškai atlikti savo, kaip pagrindinės veikėjos, vaidmenį įgyvendinant vystymosi po 2015 m. darbotvarkę;

| 9. | ragina užtikrinti, kad į vystymosi po 2015 m. programą būtų įtraukti TVT ir tvaraus vystymosi tikslai, taip pat būtų skatinamas visų žmonių, įskaitant pažeidžiamas grupes, pvz., moteris, vaikus, pagyvenusius žmones ir neįgaliuosius, klestėjimas ir gerovė; mano, kad nustatant nacionalinius tikslus būtinas tikras lankstumas, kad būtų atsižvelgta į pajėgumus, ir šiame procese turėtų tiesiogiai ir aktyviai dalyvauti besivystančios šalys ir vystymosi srities partneriai, ypač pilietinė visuomenė; atkreipia dėmesį į tai, kad turtingos šalys turi prisiimti didelius įsipareigojimus, susijusius su jų pačių vystymusi ir politikos kryptimis, kurios daro įtaką kitoms šalims; |
| --- | --- |

9.

ragina užtikrinti, kad į vystymosi po 2015 m. programą būtų įtraukti TVT ir tvaraus vystymosi tikslai, taip pat būtų skatinamas visų žmonių, įskaitant pažeidžiamas grupes, pvz., moteris, vaikus, pagyvenusius žmones ir neįgaliuosius, klestėjimas ir gerovė; mano, kad nustatant nacionalinius tikslus būtinas tikras lankstumas, kad būtų atsižvelgta į pajėgumus, ir šiame procese turėtų tiesiogiai ir aktyviai dalyvauti besivystančios šalys ir vystymosi srities partneriai, ypač pilietinė visuomenė; atkreipia dėmesį į tai, kad turtingos šalys turi prisiimti didelius įsipareigojimus, susijusius su jų pačių vystymusi ir politikos kryptimis, kurios daro įtaką kitoms šalims;

| 10. | pabrėžia, kad nepakankamą pažangą siekiant su moterų padėtimi susijusių TVT lemia ne tik finansinės ar techninės kliūtys, bet visų pirma politinės valios trūkumas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad nepakankamą pažangą siekiant su moterų padėtimi susijusių TVT lemia ne tik finansinės ar techninės kliūtys, bet visų pirma politinės valios trūkumas;

II.   
  Skurdo panaikinimas

| 11. | primygtinai ragina, kad vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje pagrindiniai tikslai pasaulio lygmeniu būtų skurdo panaikinimas, kuris yra pagrindinis ES vystomojo bendradarbiavimo tikslas, ir tvaraus socialinio ir aplinkos srities vystymosi visos planetos mastu užtikrinimas; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina, kad vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje pagrindiniai tikslai pasaulio lygmeniu būtų skurdo panaikinimas, kuris yra pagrindinis ES vystomojo bendradarbiavimo tikslas, ir tvaraus socialinio ir aplinkos srities vystymosi visos planetos mastu užtikrinimas;

| 12. | pabrėžia, kad nelygybė kliudo ekonominiam vystymuisi ir pastangoms sumažinti skurdą; visų pirma primena, kad didelė nelygybė apsunkina įvairialypių, perskirstomųjų ir finansiškai tvarių socialinės gerovės sistemų, kurios grindžiamos socialinio solidarumo principais, kūrimą ir gali padidinti nusikalstamumo lygį arba sukelti smurtinį konfliktą, ypač visuomenėse, kuriose gyvena įvairių etninių grupių atstovai; mano, kad norint sudaryti sąlygas tikriems visuomenės pokyčiams reikia šalinti struktūrines skurdo priežastis; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad nelygybė kliudo ekonominiam vystymuisi ir pastangoms sumažinti skurdą; visų pirma primena, kad didelė nelygybė apsunkina įvairialypių, perskirstomųjų ir finansiškai tvarių socialinės gerovės sistemų, kurios grindžiamos socialinio solidarumo principais, kūrimą ir gali padidinti nusikalstamumo lygį arba sukelti smurtinį konfliktą, ypač visuomenėse, kuriose gyvena įvairių etninių grupių atstovai; mano, kad norint sudaryti sąlygas tikriems visuomenės pokyčiams reikia šalinti struktūrines skurdo priežastis;

| 13. | pripažįsta, kad tam tikrais atvejais vystymasis ir skurdo panaikinimas yra glaudžiai susiję su tokiais uždaviniais kaip taika ir saugumas, aplinka, žmogaus teisės, lyčių lygybė, demokratija ir gera valdysena; taigi ragina nustatyti atnaujintą požiūrį į skurdo panaikinimą, pagal kurį būtų atsižvelgiama į integracinio ekonominio vystymosi ir augimo, teisingo turto perskirstymo taikant biudžetines priemones, deramo darbo, veiksmingo profesinio mokymo, aplinkos apsaugos tvarumo, žmogaus teisių ir gero valdymo svarbą; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad tam tikrais atvejais vystymasis ir skurdo panaikinimas yra glaudžiai susiję su tokiais uždaviniais kaip taika ir saugumas, aplinka, žmogaus teisės, lyčių lygybė, demokratija ir gera valdysena; taigi ragina nustatyti atnaujintą požiūrį į skurdo panaikinimą, pagal kurį būtų atsižvelgiama į integracinio ekonominio vystymosi ir augimo, teisingo turto perskirstymo taikant biudžetines priemones, deramo darbo, veiksmingo profesinio mokymo, aplinkos apsaugos tvarumo, žmogaus teisių ir gero valdymo svarbą;

| 14. | ragina darbotvarkę po TVT įgyvendinimo susieti su 1986 m. Deklaracija dėl teisės į vystymąsi, kurioje ne tik patvirtinama, kad vystymasis – pagrindinė žmogaus teisė, bet vystymasis vertinamas kaip procesas; |
| --- | --- |

14.

ragina darbotvarkę po TVT įgyvendinimo susieti su 1986 m. Deklaracija dėl teisės į vystymąsi, kurioje ne tik patvirtinama, kad vystymasis – pagrindinė žmogaus teisė, bet vystymasis vertinamas kaip procesas;

| 15. | ragina integruoti lyčių aspektą į augimą skatinantį požiūrį, kad būtų panaikintas skurdas, ir įtraukti lyčių lygybę į visas ES programas, politikos kryptis ir strategijas bei programą po 2015 m.; |
| --- | --- |

15.

ragina integruoti lyčių aspektą į augimą skatinantį požiūrį, kad būtų panaikintas skurdas, ir įtraukti lyčių lygybę į visas ES programas, politikos kryptis ir strategijas bei programą po 2015 m.;

| 16. | pabrėžia, kad įtrauktis – tai dinaminė sąvoka, kuri apima ne tik skurdo mažinimo strategiją, o reiškia dėmesio sutelkimo išplėtimą įtraukiant pažeidžiamas gyventojų grupes, kurių pragyvenimo šaltinis nesaugus, taigi ir būtinybę įtvirtinti vystymosi strategiją makroekonominėje sistemoje; mano, kad kokybinių rodiklių apibrėžimas bus labai svarbus tiek stebint plėtros proceso įtraukties ir tvarumo mastą, tiek labiausiai skurstančių ir pažeidžiamiausių grupių poreikių tenkinimo lygį; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad įtrauktis – tai dinaminė sąvoka, kuri apima ne tik skurdo mažinimo strategiją, o reiškia dėmesio sutelkimo išplėtimą įtraukiant pažeidžiamas gyventojų grupes, kurių pragyvenimo šaltinis nesaugus, taigi ir būtinybę įtvirtinti vystymosi strategiją makroekonominėje sistemoje; mano, kad kokybinių rodiklių apibrėžimas bus labai svarbus tiek stebint plėtros proceso įtraukties ir tvarumo mastą, tiek labiausiai skurstančių ir pažeidžiamiausių grupių poreikių tenkinimo lygį;

| 17. | atsižvelgdamas į tai ragina nustatyti platesnę negu vien tik bendru vidaus produktu (BVP) grindžiamą skurdo apibrėžtį; pabrėžia, kad į vidutinius pasaulio ir nacionalinius rodiklius neįtraukiamas didelis skaičius neturtingų pasaulio žmonių; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į tai ragina nustatyti platesnę negu vien tik bendru vidaus produktu (BVP) grindžiamą skurdo apibrėžtį; pabrėžia, kad į vidutinius pasaulio ir nacionalinius rodiklius neįtraukiamas didelis skaičius neturtingų pasaulio žmonių;

Sveikata, mityba, švietimas ir socialinė apsauga

| 18. | pripažįsta, kad siekiant išspręsti nepakankamos vaikų ir motinų mitybos problemą reikia ilgalaikių plėtros strategijų, kuriose daug dėmesio būtų skiriama sektoriams, kurie turi įtakos nepakankamai mitybai, pvz., sveikatos, švietimo, vandens bei sanitarinių sąlygų, taip pat žemės ūkio; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad siekiant išspręsti nepakankamos vaikų ir motinų mitybos problemą reikia ilgalaikių plėtros strategijų, kuriose daug dėmesio būtų skiriama sektoriams, kurie turi įtakos nepakankamai mitybai, pvz., sveikatos, švietimo, vandens bei sanitarinių sąlygų, taip pat žemės ūkio;

| 19. | primena, kad turi būti visapusiškai pripažintas žmogaus gerovės įvairiapusiškumas; atsižvelgdamas į tai primena, kad sveikata, mityba, socialinė apsauga, lyčių lygybė ir švietimas – pagrindiniai skurdo panaikinimą ir integracinį ekonominį vystymąsi skatinantys veiksniai; |
| --- | --- |

19.

primena, kad turi būti visapusiškai pripažintas žmogaus gerovės įvairiapusiškumas; atsižvelgdamas į tai primena, kad sveikata, mityba, socialinė apsauga, lyčių lygybė ir švietimas – pagrindiniai skurdo panaikinimą ir integracinį ekonominį vystymąsi skatinantys veiksniai;

| 20. | pabrėžia, kad svarbu sumažinti lyčių nelygybę pirma, švietimo srityje, kur reikia didinti vidutinę žmogiškojo kapitalo kokybę, ir antra, sveikatos srityje, kad padidėtų pažanga gerinant gimdyvių sveikatą ir mažinant vaikų mirtingumo rodiklius; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad svarbu sumažinti lyčių nelygybę pirma, švietimo srityje, kur reikia didinti vidutinę žmogiškojo kapitalo kokybę, ir antra, sveikatos srityje, kad padidėtų pažanga gerinant gimdyvių sveikatą ir mažinant vaikų mirtingumo rodiklius;

| 21. | ragina, kad ES tvirtai gintų teisę į aukščiausią galimą sveikatos standartą, įskaitant seksualinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, taip pat ŽIV/AIDS integraciją, inter alia, į savanoriško šeimos planavimo, saugaus nėštumo nutraukimo ir kontraceptinių priemonių naudojimo klausimus; |
| --- | --- |

21.

ragina, kad ES tvirtai gintų teisę į aukščiausią galimą sveikatos standartą, įskaitant seksualinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, taip pat ŽIV/AIDS integraciją, inter alia, į savanoriško šeimos planavimo, saugaus nėštumo nutraukimo ir kontraceptinių priemonių naudojimo klausimus;

| 22. | pabrėžia, kad TVT programa po 2015 m. apima konkretų tikslą dėl visų formų smurto prieš moteris panaikinimo; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad TVT programa po 2015 m. apima konkretų tikslą dėl visų formų smurto prieš moteris panaikinimo;

| 23. | pabrėžia, kad visiems prieinama sveikatos apsauga, apimanti gydymą ir prevenciją, ir visiems prieinamas tinkamas maistingas maistas, taip pat aukštos kokybės švietimas visiems ir visais lygmenimis, kuris sudaro sąlygas užimtumui, turėtų būti laikomi svarbiausiais vystymosi po 2015 m. darbotvarkės tikslais; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad visiems prieinama sveikatos apsauga, apimanti gydymą ir prevenciją, ir visiems prieinamas tinkamas maistingas maistas, taip pat aukštos kokybės švietimas visiems ir visais lygmenimis, kuris sudaro sąlygas užimtumui, turėtų būti laikomi svarbiausiais vystymosi po 2015 m. darbotvarkės tikslais;

| 24. | primygtinai reikalauja, kad į vystymosi po 2015 m. programą būtų įtraukti pirma, su prieinamumu, įperkamumu ir kokybiška sveikatos priežiūra susiję tikslai, dėmesį sutelkiant į sveikatos skatinimą, prevenciją ir gydomąsias intervencijas, įskaitant seksualinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, ir ŽIV/AIDS, kaip pagrindinius elementus, ir antra, būtų atliekamas konkretus darbas kuriant pirminės sveikatos priežiūros sistemas, kuriomis būtų užtikrinta prevencija, gydymas, priežiūra ir parama visiems žmonėms, įskaitant labiausiai nuo visuomenės atskirtas ir pažeidžiamiausias grupes, pvz., mažumas, kalinius, migrantus, dokumentų neturinčius asmenis, sekso pramonės darbuotojus ir narkotikus vartojančius asmenis; |
| --- | --- |

24.

primygtinai reikalauja, kad į vystymosi po 2015 m. programą būtų įtraukti pirma, su prieinamumu, įperkamumu ir kokybiška sveikatos priežiūra susiję tikslai, dėmesį sutelkiant į sveikatos skatinimą, prevenciją ir gydomąsias intervencijas, įskaitant seksualinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, ir ŽIV/AIDS, kaip pagrindinius elementus, ir antra, būtų atliekamas konkretus darbas kuriant pirminės sveikatos priežiūros sistemas, kuriomis būtų užtikrinta prevencija, gydymas, priežiūra ir parama visiems žmonėms, įskaitant labiausiai nuo visuomenės atskirtas ir pažeidžiamiausias grupes, pvz., mažumas, kalinius, migrantus, dokumentų neturinčius asmenis, sekso pramonės darbuotojus ir narkotikus vartojančius asmenis;

| 25. | ragina imtis neatidėliotinų veiksmų pasauliniu lygmeniu siekiant sumažinti gimdyvių, naujagimių ir vaikų mirtingumą ir pakartoja, kad labai svarbu užtikrinti visuotinę galimybę naudotis reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

25.

ragina imtis neatidėliotinų veiksmų pasauliniu lygmeniu siekiant sumažinti gimdyvių, naujagimių ir vaikų mirtingumą ir pakartoja, kad labai svarbu užtikrinti visuotinę galimybę naudotis reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis;

| 26. | ragina toliau remti mokslinius tyrimus siekiant įgyvendinti veiksmingesnes ir tvaresnes prevencijos ir gydymo programas, įskaitant veiksmingų medicininių intervencijų, taip pat skiepų, vaistų ir diagnostinių metodų, mokslinius tyrimus ir plėtrą; |
| --- | --- |

26.

ragina toliau remti mokslinius tyrimus siekiant įgyvendinti veiksmingesnes ir tvaresnes prevencijos ir gydymo programas, įskaitant veiksmingų medicininių intervencijų, taip pat skiepų, vaistų ir diagnostinių metodų, mokslinius tyrimus ir plėtrą;

| 27. | pabrėžia, kad moterys atlieka labai svarbų vaidmenį mitybos ir apsirūpinimo maistu saugumo srityse, nes sudaro 80 proc. žemės ūkio sektoriaus darbuotojų Afrikoje, nors joms vis dar retai suteikiama teisė į dirbamos žemės nuosavybę; taigi pabrėžia, kad bado panaikinimas priklauso nuo paramos, teikiamos smulkiesiems ūkininkams, kad jie gamintų pakankamai maisto produktų sau ir savo šeimoms; primena, kad dauguma smulkiųjų ūkininkų yra moterys; ragina įtraukti lyčių lygybės aspektą į visas aprūpinimo maistu saugumo programų sudėtines dalis; pabrėžia, kad būtina užkirsti kelią mitybos nepakankamumui ir šalinti jo pasekmes naudojant įrodymais paremtas intervencijas ir teikiant pirmenybę nėščioms moterims ir mažiems vaikams; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad moterys atlieka labai svarbų vaidmenį mitybos ir apsirūpinimo maistu saugumo srityse, nes sudaro 80 proc. žemės ūkio sektoriaus darbuotojų Afrikoje, nors joms vis dar retai suteikiama teisė į dirbamos žemės nuosavybę; taigi pabrėžia, kad bado panaikinimas priklauso nuo paramos, teikiamos smulkiesiems ūkininkams, kad jie gamintų pakankamai maisto produktų sau ir savo šeimoms; primena, kad dauguma smulkiųjų ūkininkų yra moterys; ragina įtraukti lyčių lygybės aspektą į visas aprūpinimo maistu saugumo programų sudėtines dalis; pabrėžia, kad būtina užkirsti kelią mitybos nepakankamumui ir šalinti jo pasekmes naudojant įrodymais paremtas intervencijas ir teikiant pirmenybę nėščioms moterims ir mažiems vaikams;

| 28. | pabrėžia, kad reikia parengti ir įgyvendinti sveikatos programas siekiant sustiprinti sveikatos sistemas, atsižvelgiant į tai, kad pasaulio ekonomikos krizė pakenkė pažangai ŽIV/AIDS, tuberkuliozės, maliarijos ir apleistų tropinių ligų gydymo srityje; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikia parengti ir įgyvendinti sveikatos programas siekiant sustiprinti sveikatos sistemas, atsižvelgiant į tai, kad pasaulio ekonomikos krizė pakenkė pažangai ŽIV/AIDS, tuberkuliozės, maliarijos ir apleistų tropinių ligų gydymo srityje;

| 29. | pabrėžia, koks svarbus tikslas gerinti gimdyvių sveikatą siekiant mažinti gimdyvių mirtingumą ir užtikrinti visuotines teises į su lytine bei reprodukcine sveikata susijusias paslaugas ir šeimos planavimą; pabrėžia, kad svarbu šviesti ir ugdyti sąmoningumą lytinės bei reprodukcinės sveikatos klausimais, – tai yra būtina moterų sveikatos darbotvarkės dalis; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, koks svarbus tikslas gerinti gimdyvių sveikatą siekiant mažinti gimdyvių mirtingumą ir užtikrinti visuotines teises į su lytine bei reprodukcine sveikata susijusias paslaugas ir šeimos planavimą; pabrėžia, kad svarbu šviesti ir ugdyti sąmoningumą lytinės bei reprodukcinės sveikatos klausimais, – tai yra būtina moterų sveikatos darbotvarkės dalis;

| 30. | pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vyrų ir moterų švietimui lyčių klausimais nuo pirmų mokymosi mokykloje metų, siekiant laipsniškai keisti elgesį ir socialinius stereotipus ir pasiekti, kad lyčių lygybė būtų įtvirtinta kaip pagrindinis visuomenės principas visose pasaulio šalyse; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vyrų ir moterų švietimui lyčių klausimais nuo pirmų mokymosi mokykloje metų, siekiant laipsniškai keisti elgesį ir socialinius stereotipus ir pasiekti, kad lyčių lygybė būtų įtvirtinta kaip pagrindinis visuomenės principas visose pasaulio šalyse;

| 31. | primygtinai ragina teikti tokią ES humanitarinę pagalbą, kuria būtų padedama užtikrinti, kad bus pasiekti TVT ir kad jų siekimas nepriklausytų nuo humanitarinės pagalbos teikimo apribojimų, nustatytų JAV ar kitų paramos teikėjų, visų pirma užtikrinant galimybę atlikti abortus moterims ir mergaitėms, kurios tapo išžaginimo aukomis ginkluotų konfliktų metu; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina teikti tokią ES humanitarinę pagalbą, kuria būtų padedama užtikrinti, kad bus pasiekti TVT ir kad jų siekimas nepriklausytų nuo humanitarinės pagalbos teikimo apribojimų, nustatytų JAV ar kitų paramos teikėjų, visų pirma užtikrinant galimybę atlikti abortus moterims ir mergaitėms, kurios tapo išžaginimo aukomis ginkluotų konfliktų metu;

| 32. | pripažįsta, kad deramo darbo galimybės sudaro sąlygas neturtingiems namų ūkiams įveikti skurdą ir yra labai svarbios priemonės pavieniams asmenims ir šeimoms įgyjant savigarbos ir priklausymo bendruomenei jausmą ir produktyvaus indėlio būdas; ragina visapusišką ir našų užimtumą ir deramą darbą nustatyti kaip pagrindinį vystymosi po 2015 m. darbotvarkės tikslą ir remti šį tikslą įgyvendinant gerai parengtas nacionalines minimalios socialinės apsaugos sistemas siekiant sumažinti skurdą ir padidinti atsparumą; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad deramo darbo galimybės sudaro sąlygas neturtingiems namų ūkiams įveikti skurdą ir yra labai svarbios priemonės pavieniams asmenims ir šeimoms įgyjant savigarbos ir priklausymo bendruomenei jausmą ir produktyvaus indėlio būdas; ragina visapusišką ir našų užimtumą ir deramą darbą nustatyti kaip pagrindinį vystymosi po 2015 m. darbotvarkės tikslą ir remti šį tikslą įgyvendinant gerai parengtas nacionalines minimalios socialinės apsaugos sistemas siekiant sumažinti skurdą ir padidinti atsparumą;

| 33. | pabrėžia, kad švietimas ir mokymas sveikatos priežiūros srityje yra svarbūs elementai siekiant geresnės visuomenės sveikatos; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad švietimas ir mokymas sveikatos priežiūros srityje yra svarbūs elementai siekiant geresnės visuomenės sveikatos;

| 34. | primygtinai ragina ypatingą dėmesį skirti kovai su neužkrečiamomis ligomis, pvz., vėžiu; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina ypatingą dėmesį skirti kovai su neužkrečiamomis ligomis, pvz., vėžiu;

| 35. | ragina užtikrinti, kad TVT programa po 2015 m. būtų skatinamas moterų įgalinimas ir lyčių lygybė panaikinant lyčių skirtumus visų lygių švietimo sistemose ir nustatant konkrečius tikslus, įskaitant visuotinę galimybę siekti kokybiško išsilavinimo (pradinio, vidurinio ir aukštojo) ir jį įgyti, taip pat profesinio mokymo sukuriant jaunimui palankias darbo vietų kūrimo politikos sąlygas, panaikinant moterų neraštingumą ir suteikiant galimybę gauti visapusišką lytinį švietimą mokykloje ir kitur; |
| --- | --- |

35.

ragina užtikrinti, kad TVT programa po 2015 m. būtų skatinamas moterų įgalinimas ir lyčių lygybė panaikinant lyčių skirtumus visų lygių švietimo sistemose ir nustatant konkrečius tikslus, įskaitant visuotinę galimybę siekti kokybiško išsilavinimo (pradinio, vidurinio ir aukštojo) ir jį įgyti, taip pat profesinio mokymo sukuriant jaunimui palankias darbo vietų kūrimo politikos sąlygas, panaikinant moterų neraštingumą ir suteikiant galimybę gauti visapusišką lytinį švietimą mokykloje ir kitur;

III.   
  Geras valdymas

| 36. | pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tvaraus vystymosi po 2015 m. programą reikia užtikrinti demokratinio valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms principo laikymąsi, veiksmingas, skaidrias ir atskaitingas institucijas ir partnerius visais lygmenimis ir pilietinę visuomenę, kuriai būtų suteiktos galios ir kuri būtų nuolat įtraukta į demokratijos kūrimo procesą; atkakliai tvirtina, kad programa turi būti paremta pagrindiniais dalyvaujamosios demokratijos ir veiksmingos pilietybės aspektais, visapusiškai ir platesniu mastu įgyvendinant pilietines ir politines teises; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti tvaraus vystymosi po 2015 m. programą reikia užtikrinti demokratinio valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms principo laikymąsi, veiksmingas, skaidrias ir atskaitingas institucijas ir partnerius visais lygmenimis ir pilietinę visuomenę, kuriai būtų suteiktos galios ir kuri būtų nuolat įtraukta į demokratijos kūrimo procesą; atkakliai tvirtina, kad programa turi būti paremta pagrindiniais dalyvaujamosios demokratijos ir veiksmingos pilietybės aspektais, visapusiškai ir platesniu mastu įgyvendinant pilietines ir politines teises;

| 37. | ragina ES dalytis įgyta patirtimi ir kompetencija su besivystančiomis šalimis, suteikiant galimybę naudotis atitinkamų tvaraus vystymosi sričių žiniomis, visų pirma susitelkiant į ES valstybių narių pereinamojo laikotarpio patirtį; |
| --- | --- |

37.

ragina ES dalytis įgyta patirtimi ir kompetencija su besivystančiomis šalimis, suteikiant galimybę naudotis atitinkamų tvaraus vystymosi sričių žiniomis, visų pirma susitelkiant į ES valstybių narių pereinamojo laikotarpio patirtį;

| 38. | mano, kad nuolatinės derybos ir diskusijos turi būti struktūruotos ir vykdomos taip, kad naujoje vystymosi programoje atsispindėtų aiškus demokratinio valdymo įsipareigojimas, kurio būtų laikomasi; |
| --- | --- |

38.

mano, kad nuolatinės derybos ir diskusijos turi būti struktūruotos ir vykdomos taip, kad naujoje vystymosi programoje atsispindėtų aiškus demokratinio valdymo įsipareigojimas, kurio būtų laikomasi;

| 39. | pabrėžia, kad klimato kaita, neseniai kilusi maisto kainų krizė ir pasaulinė finansų krizė gali būti susietos su tinkamo pasaulinio valdymo trūkumu; todėl pabrėžia, kad pasaulinis valdymas turėtų būti pagrindinis vystymosi po 2015 m. darbotvarkės aspektas; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad klimato kaita, neseniai kilusi maisto kainų krizė ir pasaulinė finansų krizė gali būti susietos su tinkamo pasaulinio valdymo trūkumu; todėl pabrėžia, kad pasaulinis valdymas turėtų būti pagrindinis vystymosi po 2015 m. darbotvarkės aspektas;

| 40. | apgailestauja dėl suderinamumo tarp pasaulinio valdymo institucijų stokos, visų pirma kalbant apie daugiašalę prekybą, finansus ir aplinkos struktūrą; mano, kad, nors pasaulinio valdymo trūkumai paskatino šalis ieškoti regioninių sprendimų kaip atsako į regionams būdingus vystymosi poreikius, tokiems susitarimas reikalingas koordinavimas, kad būtų išvengta politikos susiskaidymo ir nesuderinamumo su daugiašaliais režimais ir tarptautiniais standartais; apskritai mano, kad reikalingi pasaulinio lygmens veiksmai, kurie papildytų nacionalines pastangas; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja dėl suderinamumo tarp pasaulinio valdymo institucijų stokos, visų pirma kalbant apie daugiašalę prekybą, finansus ir aplinkos struktūrą; mano, kad, nors pasaulinio valdymo trūkumai paskatino šalis ieškoti regioninių sprendimų kaip atsako į regionams būdingus vystymosi poreikius, tokiems susitarimas reikalingas koordinavimas, kad būtų išvengta politikos susiskaidymo ir nesuderinamumo su daugiašaliais režimais ir tarptautiniais standartais; apskritai mano, kad reikalingi pasaulinio lygmens veiksmai, kurie papildytų nacionalines pastangas;

| 41. | pažymi, kad, nors TVT programoje buvo galima nustatyti konkrečius ir per nustatytą laiką įvykdytinus tikslus ir uždavinius, kurie galėtų būti stebimi naudojant statistiškai patikimus rodiklius, trūksta atsakomybės už šiuos tikslus; atsižvelgdamas į tai įspėja dėl visiems vienodo požiūrio taikymo ir mano, kad pasauliniai tikslai ir uždaviniai turi būti nustatomi atsižvelgiant į nacionalines ir regionines aplinkybes bei pradines sąlygas ir prie jų pritaikomi; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad, nors TVT programoje buvo galima nustatyti konkrečius ir per nustatytą laiką įvykdytinus tikslus ir uždavinius, kurie galėtų būti stebimi naudojant statistiškai patikimus rodiklius, trūksta atsakomybės už šiuos tikslus; atsižvelgdamas į tai įspėja dėl visiems vienodo požiūrio taikymo ir mano, kad pasauliniai tikslai ir uždaviniai turi būti nustatomi atsižvelgiant į nacionalines ir regionines aplinkybes bei pradines sąlygas ir prie jų pritaikomi;

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant tvaraus vystymosi darbotvarkę visų lygių valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį dalyvaudamos politikos debatuose, įsipareigojimus įtvirtindamos teisės aktuose, ragindamos vyriausybes prisiimti atsakomybę už veiksmus socialinėje, aplinkos apsaugos ir teisminėje srityse ir stiprindamos atsakomybės principą; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant tvaraus vystymosi darbotvarkę visų lygių valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį dalyvaudamos politikos debatuose, įsipareigojimus įtvirtindamos teisės aktuose, ragindamos vyriausybes prisiimti atsakomybę už veiksmus socialinėje, aplinkos apsaugos ir teisminėje srityse ir stiprindamos atsakomybės principą;

| 43. | primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ypatingą dėmesį skirti siekiui sukurti palankias dalyvavimo sąlygas, kuriomis pilietinės visuomenės organizacijos, privatusis sektorius, filantropiniai fondai ir kiti nepriklausomi vystymosi srities veikėjai, taip pat nacionaliniai parlamentai ir vietos valdžios institucijos vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis galėtų prisidėti planuojant politikos kryptis ir stebint jų įgyvendinimą ir galėtų atlikti tinkamą vaidmenį įgyvendindamos vystymosi po 2015 m. programą; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ypatingą dėmesį skirti siekiui sukurti palankias dalyvavimo sąlygas, kuriomis pilietinės visuomenės organizacijos, privatusis sektorius, filantropiniai fondai ir kiti nepriklausomi vystymosi srities veikėjai, taip pat nacionaliniai parlamentai ir vietos valdžios institucijos vietos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis galėtų prisidėti planuojant politikos kryptis ir stebint jų įgyvendinimą ir galėtų atlikti tinkamą vaidmenį įgyvendindamos vystymosi po 2015 m. programą;

| 44. | be to, primygtinai ragina suteikti daugiau galių jaunimui, visų pirma mergaitėms ir jaunoms moterims, kad jis galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant programą po 2015 m., ir primena, kad jaunimo dalyvavimas valdyme gali būti itin naudingas, įskaitant demokratinių sprendimo priėmimo struktūrų ir procesų stiprinimą, taip pat jaunų žmonių ir jų bendruomenių gerovės didinimą; |
| --- | --- |

44.

be to, primygtinai ragina suteikti daugiau galių jaunimui, visų pirma mergaitėms ir jaunoms moterims, kad jis galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant programą po 2015 m., ir primena, kad jaunimo dalyvavimas valdyme gali būti itin naudingas, įskaitant demokratinių sprendimo priėmimo struktūrų ir procesų stiprinimą, taip pat jaunų žmonių ir jų bendruomenių gerovės didinimą;

Žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris

| 45. | ragina, kad vystymosi po 2015 m. programa, kuria ypač turėtų būti siekiama spręsti nelygybės, žalingos tradicinės praktikos, diskriminacijos, smurto dėl lyties, marginalizuotų ir nepalankioje padėtyje esančių visuomenės narių dalyvavimo ir galių suteikimo jiems klausimus, būtų grindžiama žmogaus teisių principais, ypač daug dėmesio skiriant jaunimo, moterų, migrantų, ŽIV sergančių asmenų, kastomis grindžiamą diskriminaciją patiriančių asmenų, lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT), taip pat neįgaliųjų teisėms; |
| --- | --- |

45.

ragina, kad vystymosi po 2015 m. programa, kuria ypač turėtų būti siekiama spręsti nelygybės, žalingos tradicinės praktikos, diskriminacijos, smurto dėl lyties, marginalizuotų ir nepalankioje padėtyje esančių visuomenės narių dalyvavimo ir galių suteikimo jiems klausimus, būtų grindžiama žmogaus teisių principais, ypač daug dėmesio skiriant jaunimo, moterų, migrantų, ŽIV sergančių asmenų, kastomis grindžiamą diskriminaciją patiriančių asmenų, lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų (LGBT), taip pat neįgaliųjų teisėms;

| 46. | todėl ragina nustatyti atskirą tikslą, kuriuo būtų šalinama nuolatinė nelygybė, su kuria susiduria moterys ir mergaitės, stiprinant būtiną politinę valią, išteklius ir atsakomybę, kad būtų galima imtis tvarių ir efektyvių veiksmų; |
| --- | --- |

46.

todėl ragina nustatyti atskirą tikslą, kuriuo būtų šalinama nuolatinė nelygybė, su kuria susiduria moterys ir mergaitės, stiprinant būtiną politinę valią, išteklius ir atsakomybę, kad būtų galima imtis tvarių ir efektyvių veiksmų;

| 47. | pabrėžia, kad vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje turi būti laikomasi žmogaus teisėmis paremto požiūrio, kuris apima socialines ir ekonomines teises, taip pat pilietines ir politines teises, susijusias su taika ir saugumu, ir teisę į vystymąsi; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje turi būti laikomasi žmogaus teisėmis paremto požiūrio, kuris apima socialines ir ekonomines teises, taip pat pilietines ir politines teises, susijusias su taika ir saugumu, ir teisę į vystymąsi;

| 48. | rekomenduoja nustatyti visa apimantį lygybės tikslą; |
| --- | --- |

48.

rekomenduoja nustatyti visa apimantį lygybės tikslą;

| 49. | ragina ES remti besivystančių šalių siekį sustiprinti savo politinę valią ir dėti daugiau pastangų, kad būtų geriau ratifikuojami dokumentai ir įgyvendinamos teisinės žmogaus teisių priemonės siekiant uždrausti diskriminaciją ar bet kokias teisines, politines ar reglamentavimo kliūtis ir baudžiamąsias nuostatas dėl amžiaus, lyties, rasės, etninės kilmės, kastos, kultūros, religijos, tikėjimo, šeiminės padėties, negalios, ŽIV turėjimo, nacionalinės kilmės, migracinės padėties, kalbinių įgūdžių, lytinės orientacijos, lytinės tapatybės ar kitų veiksnių ar padėties; taip pat ragina ES remti besivystančių šalių siekį sukurti tinkamas minimalios socialinės apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

49.

ragina ES remti besivystančių šalių siekį sustiprinti savo politinę valią ir dėti daugiau pastangų, kad būtų geriau ratifikuojami dokumentai ir įgyvendinamos teisinės žmogaus teisių priemonės siekiant uždrausti diskriminaciją ar bet kokias teisines, politines ar reglamentavimo kliūtis ir baudžiamąsias nuostatas dėl amžiaus, lyties, rasės, etninės kilmės, kastos, kultūros, religijos, tikėjimo, šeiminės padėties, negalios, ŽIV turėjimo, nacionalinės kilmės, migracinės padėties, kalbinių įgūdžių, lytinės orientacijos, lytinės tapatybės ar kitų veiksnių ar padėties; taip pat ragina ES remti besivystančių šalių siekį sukurti tinkamas minimalios socialinės apsaugos sistemas;

| 50. | primygtinai ragina visas valstybes ratifikuoti JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, siekiant skatinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

50.

primygtinai ragina visas valstybes ratifikuoti JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, siekiant skatinti lyčių lygybę;

Taika, saugumas ir vystymasis

| 51. | pabrėžia, kad ginkluoti konfliktai ir po konfliktų susidariusi padėtis – pagrindinės kliūtys siekiant vystymosi ir skurdo mažinimo ir kelia grėsmę demokratijai; taip pat pabrėžia, kad taika ir saugumas, vystymasis ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susiję ir stiprina vienas kitą; taigi ragina Sąjungą naudoti visas tinkamas priemones, pvz., Tarptautinę žmogaus teisių deklaraciją arba Kotonu susitarime numatytas priemones, kad būtų stiprinama konfliktų prevencija; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad ginkluoti konfliktai ir po konfliktų susidariusi padėtis – pagrindinės kliūtys siekiant vystymosi ir skurdo mažinimo ir kelia grėsmę demokratijai; taip pat pabrėžia, kad taika ir saugumas, vystymasis ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susiję ir stiprina vienas kitą; taigi ragina Sąjungą naudoti visas tinkamas priemones, pvz., Tarptautinę žmogaus teisių deklaraciją arba Kotonu susitarime numatytas priemones, kad būtų stiprinama konfliktų prevencija;

| 52. | atsižvelgdamas į tai ragina, kad pirmenybė būtų skiriama gebėjimų stiprinimui nuo konfliktų nukentėjusiose ir nestabiliose valstybėse; mano, kad veiksmingos tarptautinės partnerystės, dalijimasis žiniomis ir ES valstybių narių pereinamojo laikotarpio patirtimi paremti gebėjimų stiprinimo metodai, grindžiami Naujo susitarimo dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis, pasirašyto Busane vykusiame ketvirtajame aukšto lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo, modeliu, yra būtinos šių valstybių stabilizavimui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

52.

atsižvelgdamas į tai ragina, kad pirmenybė būtų skiriama gebėjimų stiprinimui nuo konfliktų nukentėjusiose ir nestabiliose valstybėse; mano, kad veiksmingos tarptautinės partnerystės, dalijimasis žiniomis ir ES valstybių narių pereinamojo laikotarpio patirtimi paremti gebėjimų stiprinimo metodai, grindžiami Naujo susitarimo dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis, pasirašyto Busane vykusiame ketvirtajame aukšto lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo, modeliu, yra būtinos šių valstybių stabilizavimui ir vystymuisi;

| 53. | ragina ES toliau aktyviai dalyvauti sprendžiant nestabilių valstybių problemas, pateikti integruotą atsaką, susijusį su vystymosi politikos kryptimis, teikti humanitarinę pagalbą ir prisidėti prie nelaimių rizikos mažinimo, konfliktų prevencijos ir valstybės kūrimo; |
| --- | --- |

53.

ragina ES toliau aktyviai dalyvauti sprendžiant nestabilių valstybių problemas, pateikti integruotą atsaką, susijusį su vystymosi politikos kryptimis, teikti humanitarinę pagalbą ir prisidėti prie nelaimių rizikos mažinimo, konfliktų prevencijos ir valstybės kūrimo;

| 54. | mano, kad vystymosi po 2015 m. programoje turi atsispindėti taikos stiprinimo ir valstybės kūrimo tikslai, dėl kurių susitarta Busane; |
| --- | --- |

54.

mano, kad vystymosi po 2015 m. programoje turi atsispindėti taikos stiprinimo ir valstybės kūrimo tikslai, dėl kurių susitarta Busane;

| 55. | pabrėžia, kad smurto ir diskriminacijos, visų pirma seksualinio smurto prieš moteris ir mergaites, prevencija turėtų būti įtraukta į vystymosi po 2015 m. programą ir turi būti sukurtos ar stiprinamos visapusiškos, visiems prieinamos apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad smurto ir diskriminacijos, visų pirma seksualinio smurto prieš moteris ir mergaites, prevencija turėtų būti įtraukta į vystymosi po 2015 m. programą ir turi būti sukurtos ar stiprinamos visapusiškos, visiems prieinamos apsaugos sistemos;

IV.   
  Tvarumas

| 56. | ragina ES skaidriai ir integraciniu būdu prisidėti siekiant didesnio tvaraus vystymosi socialinėje ir aplinkosaugos srityse tikslų ir vystymosi po 2015 m. tikslų suderinamumo; |
| --- | --- |

56.

ragina ES skaidriai ir integraciniu būdu prisidėti siekiant didesnio tvaraus vystymosi socialinėje ir aplinkosaugos srityse tikslų ir vystymosi po 2015 m. tikslų suderinamumo;

| 57. | pabrėžia, kad galutinis rezultatas turėtų būti viena vystymosi darbotvarkė, siekiant išvengti pastangų ir išteklių dubliavimosi; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, jog pasauliniu lygmeniu aplinkosaugos ir vystymosi klausimai paprastai sprendžiami atskirai, ES turėtų ieškoti naujų būdų, kaip įveikti šį susiskaldymą ir užmegzti ryšius tarp šių glaudžiai susijusių sričių, taip pat instituciniu požiūriu; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad galutinis rezultatas turėtų būti viena vystymosi darbotvarkė, siekiant išvengti pastangų ir išteklių dubliavimosi; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, jog pasauliniu lygmeniu aplinkosaugos ir vystymosi klausimai paprastai sprendžiami atskirai, ES turėtų ieškoti naujų būdų, kaip įveikti šį susiskaldymą ir užmegzti ryšius tarp šių glaudžiai susijusių sričių, taip pat instituciniu požiūriu;

| 58. | pabrėžia, kad tvarumas – svarbiausias uždavinys, nes nepavykus jo įgyvendinti gali kilti grėsmė visiems žmogaus socialinės raidos aspektams; visų pirma pripažįsta, kad kovos su skurdu programoje turi būti nustatytos glaudžios tokių sričių, kaip maistas, tvari ir saugi prieiga prie energijos, vanduo, tvarus žemės naudojimas, veiksmingas gamtos išteklių naudojimas, jūrų ir kitų ekosistemų apsauga ir biologinė įvairovė, miškų naikinimas ir klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas ir nelaimių rizikos mažinimas, tvari gamyba ir vartojimas, socialinė įtrauktis ir deramas darbas, sąsajos; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad tvarumas – svarbiausias uždavinys, nes nepavykus jo įgyvendinti gali kilti grėsmė visiems žmogaus socialinės raidos aspektams; visų pirma pripažįsta, kad kovos su skurdu programoje turi būti nustatytos glaudžios tokių sričių, kaip maistas, tvari ir saugi prieiga prie energijos, vanduo, tvarus žemės naudojimas, veiksmingas gamtos išteklių naudojimas, jūrų ir kitų ekosistemų apsauga ir biologinė įvairovė, miškų naikinimas ir klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas ir nelaimių rizikos mažinimas, tvari gamyba ir vartojimas, socialinė įtrauktis ir deramas darbas, sąsajos;

| 59. | atkreipia dėmesį į tai, kad visuotinė prieiga prie saugaus geriamojo vandens ir sanitarinių sąlygų kaip horizontalių būtiniausių socialinių paslaugų teikimas visiems tikslams pasiekti ir visiems prieinamos modernios, patikimos, įperkamos, klimatui nekenkiančios ir tvarios energetinės paslaugos – pagrindinis skurdo panaikinimą ir integracinį augimą skatinantis veiksnys; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į tai, kad visuotinė prieiga prie saugaus geriamojo vandens ir sanitarinių sąlygų kaip horizontalių būtiniausių socialinių paslaugų teikimas visiems tikslams pasiekti ir visiems prieinamos modernios, patikimos, įperkamos, klimatui nekenkiančios ir tvarios energetinės paslaugos – pagrindinis skurdo panaikinimą ir integracinį augimą skatinantis veiksnys;

| 60. | pabrėžia, kad norint užtikrinti energetinį saugumą reikia įgyvendinti strategijas, grindžiamas šaltinių įvairove, įskaitant saulės energiją, ekosistemų ir gamtos išteklių apsauga, nelaimių rizikos mažinimu, integruotu vandens išteklių valdymu ir padėties rinkose gerinimu bei infrastruktūros ir reglamentavimo priemonių tobulinimu; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad norint užtikrinti energetinį saugumą reikia įgyvendinti strategijas, grindžiamas šaltinių įvairove, įskaitant saulės energiją, ekosistemų ir gamtos išteklių apsauga, nelaimių rizikos mažinimu, integruotu vandens išteklių valdymu ir padėties rinkose gerinimu bei infrastruktūros ir reglamentavimo priemonių tobulinimu;

| 61. | taip pat ragina imtis konkrečių veiksmų skatinant ir vystant sveikas jūrines ekologines sistemas, tvarią žuvininkystę ir tvarią akvakultūrą, kurie gali būti svarbūs užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą bei mitybą ir tvarų žemės ūkį; |
| --- | --- |

61.

taip pat ragina imtis konkrečių veiksmų skatinant ir vystant sveikas jūrines ekologines sistemas, tvarią žuvininkystę ir tvarią akvakultūrą, kurie gali būti svarbūs užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą bei mitybą ir tvarų žemės ūkį;

| 62. | pabrėžia, kaip svarbu tinkamai įgyvendinti diferenciacijos principą, kuris įtvirtintas naujoje vystymosi darbotvarkėje; primygtinai ragina besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis prisiimti atsakomybę dėl pajamų perskirstymo tarp piliečių valstybės biudžete siekiant įveikti skurdą; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kaip svarbu tinkamai įgyvendinti diferenciacijos principą, kuris įtvirtintas naujoje vystymosi darbotvarkėje; primygtinai ragina besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis prisiimti atsakomybę dėl pajamų perskirstymo tarp piliečių valstybės biudžete siekiant įveikti skurdą;

V.   
  Siekiant parengti ES poziciją dėl vystymosi po 2015 m. programos

TVT po 2015 m. finansavimas

| 63. | primena įsipareigojimą iki 2015 m. 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų skirti oficialiai paramai vystymuisi (OPV); pabrėžia, kad kitoje programoje šis lygis turi būti išlaikytas, ir ragina visas valstybes nares nustatyti tokį lygį privalomais teisės aktais, taip pat parengti daugiamečius biudžeto tvarkaraščius šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

63.

primena įsipareigojimą iki 2015 m. 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų skirti oficialiai paramai vystymuisi (OPV); pabrėžia, kad kitoje programoje šis lygis turi būti išlaikytas, ir ragina visas valstybes nares nustatyti tokį lygį privalomais teisės aktais, taip pat parengti daugiamečius biudžeto tvarkaraščius šiam tikslui pasiekti;

| 64. | pabrėžia, kad svarbu turėti ES biudžetą, kurį panaudojant būtų galima spręsti iškylančius uždavinius, ypač krizės laikotarpiu ir visų pirma turint omenyje vystymosi finansavimą; todėl siekiant, kad ES biudžetas daugiau nebūtų susijęs su vieninteliu klausimu dėl mokėjimo asignavimų lygio, ragina telkti nuosavus išteklius, pvz., įvedant finansinių sandorių mokestį, kurio dalis turėtų būti pervedama į ES biudžeto IV išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad svarbu turėti ES biudžetą, kurį panaudojant būtų galima spręsti iškylančius uždavinius, ypač krizės laikotarpiu ir visų pirma turint omenyje vystymosi finansavimą; todėl siekiant, kad ES biudžetas daugiau nebūtų susijęs su vieninteliu klausimu dėl mokėjimo asignavimų lygio, ragina telkti nuosavus išteklius, pvz., įvedant finansinių sandorių mokestį, kurio dalis turėtų būti pervedama į ES biudžeto IV išlaidų kategoriją;

| 65. | mano, kad finansavimu, skirtu kovai su klimato kaita ir prie jos prisitaikyti, iš tikrųjų būtų papildyti dabartiniai įsipareigojimai; todėl ragina ES pasiūlyti, kad klimato srities finansavimui būtų skiriami kiti finansavimo šaltiniai, ne tik oficiali parama vystymuisi (OPV), o diskusijose dėl laikotarpio po 2015 m. būtų paaiškintas OPV ir prisitaikymo finansavimo vaidmuo tvariai naikinant skurdą; |
| --- | --- |

65.

mano, kad finansavimu, skirtu kovai su klimato kaita ir prie jos prisitaikyti, iš tikrųjų būtų papildyti dabartiniai įsipareigojimai; todėl ragina ES pasiūlyti, kad klimato srities finansavimui būtų skiriami kiti finansavimo šaltiniai, ne tik oficiali parama vystymuisi (OPV), o diskusijose dėl laikotarpio po 2015 m. būtų paaiškintas OPV ir prisitaikymo finansavimo vaidmuo tvariai naikinant skurdą;

| 66. | ragina Komisiją paskatinti diskusijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis dėl finansavimo mechanizmų, kad siekiant vystymosi po 2015 m. tikslų būtų patenkinti finansavimo poreikiai; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją paskatinti diskusijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis dėl finansavimo mechanizmų, kad siekiant vystymosi po 2015 m. tikslų būtų patenkinti finansavimo poreikiai;

| 67. | primena, kad per 2012 m. vykusį JT vystomojo bendradarbiavimo forumą buvo aiškiai pabrėžtas poreikis užtikrinti didesnį įvairių pagalbos mechanizmų ir paramos teikėjų tarpusavio koordinavimą, o ne konkurenciją; ragina ES skatinti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, nes ES ir jos valstybės narės yra kartu atsakingos už pagalbos suskaidymo mažinimą; |
| --- | --- |

67.

primena, kad per 2012 m. vykusį JT vystomojo bendradarbiavimo forumą buvo aiškiai pabrėžtas poreikis užtikrinti didesnį įvairių pagalbos mechanizmų ir paramos teikėjų tarpusavio koordinavimą, o ne konkurenciją; ragina ES skatinti pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, nes ES ir jos valstybės narės yra kartu atsakingos už pagalbos suskaidymo mažinimą;

Novatoriški finansavimo mechanizmai

| 68. | ragina Komisiją toliau kartu dirbti su kitais paramos teikėjais pasauliniu lygmeniu plėtojant naujoviškas vystymuisi skirto finansavimo priemones, nes jos kartu su naujomis partnerystėmis atliks itin svarbų vaidmenį naujomis vystymosi aplinkybėmis, papildydamos kitus šaltinius ir kompromisus dėl tvaraus vystymosi finansavimo; primena ES valstybėms narėms, kurios susitarė dėl finansinių sandorių mokesčio taikymo, dalį šių lėšų skirti tvaraus vystymosi finansavimui ir kovai su klimato kaita; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją toliau kartu dirbti su kitais paramos teikėjais pasauliniu lygmeniu plėtojant naujoviškas vystymuisi skirto finansavimo priemones, nes jos kartu su naujomis partnerystėmis atliks itin svarbų vaidmenį naujomis vystymosi aplinkybėmis, papildydamos kitus šaltinius ir kompromisus dėl tvaraus vystymosi finansavimo; primena ES valstybėms narėms, kurios susitarė dėl finansinių sandorių mokesčio taikymo, dalį šių lėšų skirti tvaraus vystymosi finansavimui ir kovai su klimato kaita;

| 69. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES turėtų propaguoti požiūrį, jog finansavimas turėtų būti integruotas ir papildomasis, taip pat teikiamas per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES turėtų propaguoti požiūrį, jog finansavimas turėtų būti integruotas ir papildomasis, taip pat teikiamas per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę;

| 70. | ragina ES skatinti socialiniu, etiniu ir aplinkosaugos požiūriu palankius viešuosius pirkimus tarptautiniu lygmeniu kaip priemonę, kuri padeda įgyvendinti vystymosi po 2015 m. programą; |
| --- | --- |

70.

ragina ES skatinti socialiniu, etiniu ir aplinkosaugos požiūriu palankius viešuosius pirkimus tarptautiniu lygmeniu kaip priemonę, kuri padeda įgyvendinti vystymosi po 2015 m. programą;

| 71. | ragina ES, prieš imantis toliau plėtoti paskolų ir dotacijų derinimą, tinkamai įvertinti paskolų ir dotacijų derinimo priemonę, visų pirma vystymosi ir finansinio papildomumo, skaidrumo ir atskaitingumo, vietinės atsakomybės ir skolų rizikos atžvilgiu, siekiant padidinti vystymuisi skiriamus finansinius išteklius ir propaguoti mikrokreditus; ragina Komisiją paskelbti gaires ir tikslius kriterijus, kurie būtų paremti suderintomis skurdo mažinimo strategijomis ir kurie turėtų aiškų poveikį tvariam vystymuisi, kai šios naujos rūšies priemonės bus įgyvendinamos; |
| --- | --- |

71.

ragina ES, prieš imantis toliau plėtoti paskolų ir dotacijų derinimą, tinkamai įvertinti paskolų ir dotacijų derinimo priemonę, visų pirma vystymosi ir finansinio papildomumo, skaidrumo ir atskaitingumo, vietinės atsakomybės ir skolų rizikos atžvilgiu, siekiant padidinti vystymuisi skiriamus finansinius išteklius ir propaguoti mikrokreditus; ragina Komisiją paskelbti gaires ir tikslius kriterijus, kurie būtų paremti suderintomis skurdo mažinimo strategijomis ir kurie turėtų aiškų poveikį tvariam vystymuisi, kai šios naujos rūšies priemonės bus įgyvendinamos;

Šalies pajamų didinimas pritaikant veiksmingą mokesčių sistemą ir kovojant su korupcija

| 72. | pakartoja savo raginimą, kad kova su korupcija, pinigų plovimu, mokesčių rojaus šalimis, neteisėtais kapitalo srautais ir kenksmingomis mokesčių struktūromis taptų prioritetiniais ES darbotvarkės klausimais dalyvaujant tarptautinių finansinių ir vystymosi institucijų veikloje siekiant, kad besivystančioms šalims būtų sudarytos galimybės sukaupti nuosavų pajamų; |
| --- | --- |

72.

pakartoja savo raginimą, kad kova su korupcija, pinigų plovimu, mokesčių rojaus šalimis, neteisėtais kapitalo srautais ir kenksmingomis mokesčių struktūromis taptų prioritetiniais ES darbotvarkės klausimais dalyvaujant tarptautinių finansinių ir vystymosi institucijų veikloje siekiant, kad besivystančioms šalims būtų sudarytos galimybės sukaupti nuosavų pajamų;

| 73. | pabrėžia, kad būtina skubiai sutelkti didesnius vidaus išteklius, todėl ragina ES ir tarptautinę bendruomenę labiau remti besivystančias šalis joms siekiant sukurti veiksmingą fiskalinę politiką ir tvarią mokestinę bazę ir sustiprinti jų administracijų gebėjimus, įgūdžius bei kvalifikaciją, siekiant kovoti su neteisėtu kapitalo judėjimu, mokesčių vengimu, mokesčių slėpimus ir sukčiavimu ir gerinti mokesčių surinkimą; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad būtina skubiai sutelkti didesnius vidaus išteklius, todėl ragina ES ir tarptautinę bendruomenę labiau remti besivystančias šalis joms siekiant sukurti veiksmingą fiskalinę politiką ir tvarią mokestinę bazę ir sustiprinti jų administracijų gebėjimus, įgūdžius bei kvalifikaciją, siekiant kovoti su neteisėtu kapitalo judėjimu, mokesčių vengimu, mokesčių slėpimus ir sukčiavimu ir gerinti mokesčių surinkimą;

| 74. | primena, kad finansinės atskaitomybės kokybė labai svarbi siekiant veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu; taigi pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visišką įmonių pelno ir sumokėtų mokesčių ataskaitų skaidrumą, ypač – ir ne tik – tų įmonių, kurios eksploatuoja gamtos išteklius; taigi prašo Komisiją į tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) siekti įtraukti Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) reikalavimą, kad tarptautinės korporacijos savo pajamų ir sumokėtų mokesčių ataskaitas teiktų pagal atskiras šalis; primena, kad šis reikalavimas atitinka poreikį pagerinti tarptautinių bendrovių socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

74.

primena, kad finansinės atskaitomybės kokybė labai svarbi siekiant veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu; taigi pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visišką įmonių pelno ir sumokėtų mokesčių ataskaitų skaidrumą, ypač – ir ne tik – tų įmonių, kurios eksploatuoja gamtos išteklius; taigi prašo Komisiją į tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) siekti įtraukti Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) reikalavimą, kad tarptautinės korporacijos savo pajamų ir sumokėtų mokesčių ataskaitas teiktų pagal atskiras šalis; primena, kad šis reikalavimas atitinka poreikį pagerinti tarptautinių bendrovių socialinę atsakomybę;

Stebėsenos mechanizmai ir rodikliai

| 75. | pabrėžia, kad skubiai reikia pradėti taikyti tinkamą kiekybinio ir kokybinio vystymosi vertinimo derinį; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad skubiai reikia pradėti taikyti tinkamą kiekybinio ir kokybinio vystymosi vertinimo derinį;

| 76. | pažymi, kad, siekiant gerovės ir vystymosi ir spręsti naujus socialinius ir aplinkos apsaugos srities uždavinius, reikia parengti naujus rodiklius (o ne vadovautis vien tik BVP), kurie turėtų apimti tokius rodiklius, kaip žmogaus socialinės raidos indeksas, skurdo koeficientas, skurdo atotrūkio indeksas ir Gini koeficientas; |
| --- | --- |

76.

pažymi, kad, siekiant gerovės ir vystymosi ir spręsti naujus socialinius ir aplinkos apsaugos srities uždavinius, reikia parengti naujus rodiklius (o ne vadovautis vien tik BVP), kurie turėtų apimti tokius rodiklius, kaip žmogaus socialinės raidos indeksas, skurdo koeficientas, skurdo atotrūkio indeksas ir Gini koeficientas;

| 77. | pažymi, kad aiškūs ir išmatuojami rodikliai, įskaitant rezultatus ir išdavas, yra būtini siekiant stebėti pažangą, pasiektą tokiose srityse kaip skurdo panaikinimas ir ekonominis ir socialinis vystymasis, ir apie ją pranešti ir kad pagal šiuos rodiklius taip pat turėtų būti vertinama lyčių lygybė, užimtumas, socialinė apsauga (pvz., galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti pensiją, apsauga nuo nedarbo rizikos ir apsauga nuo ypatingų gyvenimo nepriteklių moterims, vaikams ir pagyvenusiems žmonėms), neįgaliųjų, migrantų ir mažumų padėtis; |
| --- | --- |

77.

pažymi, kad aiškūs ir išmatuojami rodikliai, įskaitant rezultatus ir išdavas, yra būtini siekiant stebėti pažangą, pasiektą tokiose srityse kaip skurdo panaikinimas ir ekonominis ir socialinis vystymasis, ir apie ją pranešti ir kad pagal šiuos rodiklius taip pat turėtų būti vertinama lyčių lygybė, užimtumas, socialinė apsauga (pvz., galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti pensiją, apsauga nuo nedarbo rizikos ir apsauga nuo ypatingų gyvenimo nepriteklių moterims, vaikams ir pagyvenusiems žmonėms), neįgaliųjų, migrantų ir mažumų padėtis;

| 78. | ragina ES parengti atitinkamus bazinio lygio rodiklius, kitus rodiklius ir tikslus, skirtus politikos suderinamumo vystymosi labui poveikiui įvertinti; |
| --- | --- |

78.

ragina ES parengti atitinkamus bazinio lygio rodiklius, kitus rodiklius ir tikslus, skirtus politikos suderinamumo vystymosi labui poveikiui įvertinti;

Privatusis sektorius

| 79. | pabrėžia, kad būtina įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; atsižvelgdamas į tai ragina visas šalis nustatyti tikrą verslo reguliavimo sistemą, skatinti visapusišką ir našų užimtumą ir deramą darbą, pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant TDO normoms, skaidrumui ir socialiniams bei aplinkos standartams; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad būtina įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; atsižvelgdamas į tai ragina visas šalis nustatyti tikrą verslo reguliavimo sistemą, skatinti visapusišką ir našų užimtumą ir deramą darbą, pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant TDO normoms, skaidrumui ir socialiniams bei aplinkos standartams;

| 80. | mano, kad teikiant paramą privačiajam sektoriui pirmiausia turėtų būti siekiama padėti besivystančių šalių piliečiams išbristi iš skurdo ir prisidėti prie privačiojo sektoriaus stiprinimo besivystančiose šalyse, nes priešingu atveju būtų skatinamas nesubalansuotas vystymasis ir augimas; |
| --- | --- |

80.

mano, kad teikiant paramą privačiajam sektoriui pirmiausia turėtų būti siekiama padėti besivystančių šalių piliečiams išbristi iš skurdo ir prisidėti prie privačiojo sektoriaus stiprinimo besivystančiose šalyse, nes priešingu atveju būtų skatinamas nesubalansuotas vystymasis ir augimas;

| 81. | primygtinai ragina ES įsteigtas įmones, kurių gamybos įrenginiai veikia besivystančiose šalyse, laikytis įsipareigojimų gerbti žmogaus teises ir laisves, laikytis socialinių ir aplinkos apsaugos standartų, lyčių lygybės principo, pagrindinių darbo standartų, tarptautinių susitarimų ir skaidriai mokėti mokesčius; |
| --- | --- |

81.

primygtinai ragina ES įsteigtas įmones, kurių gamybos įrenginiai veikia besivystančiose šalyse, laikytis įsipareigojimų gerbti žmogaus teises ir laisves, laikytis socialinių ir aplinkos apsaugos standartų, lyčių lygybės principo, pagrindinių darbo standartų, tarptautinių susitarimų ir skaidriai mokėti mokesčius;

| 82. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu saugoti privačią nuosavybę, siekiant gerinti investicinę aplinką ir teisinės valstybės principo laikymąsi; |
| --- | --- |

82.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu saugoti privačią nuosavybę, siekiant gerinti investicinę aplinką ir teisinės valstybės principo laikymąsi;

| 83. | pabrėžia, kad, nors privatusis sektorius atlieka itin svarbų vaidmenį vystant ekonomiką, valstybei tenka pagrindinė atsakomybė suteikti savo piliečiams kokybiškas pagrindines paslaugas ir taip prisidėti prie kovos su skurdu; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad, nors privatusis sektorius atlieka itin svarbų vaidmenį vystant ekonomiką, valstybei tenka pagrindinė atsakomybė suteikti savo piliečiams kokybiškas pagrindines paslaugas ir taip prisidėti prie kovos su skurdu;

| 84. | pabrėžia, kad tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus veikėjai privalo surasti naujus savo interesų, pajėgumų ir pastangų derinimo būdus, kad galėtų prisidėti siekiant darbotvarkės po 2015 m. tikslų; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus veikėjai privalo surasti naujus savo interesų, pajėgumų ir pastangų derinimo būdus, kad galėtų prisidėti siekiant darbotvarkės po 2015 m. tikslų;

| 85. | pabrėžia, kad ekonomikos augimas ir vystymasis turėtų būti tvarus, įtraukus ir padėti didinti gamybos pajėgumus, kurti deramas darbo vietas ir socialinę įtrauktį visiems siekiant sudaryti sąlygas ekonominiams pokyčiams besivystančiose šalyse; ragina besivystančiose šalyse nustatyti nacionalines socialinės apsaugos sistemas ir panaikinti visas vaikų darbo formas; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad ekonomikos augimas ir vystymasis turėtų būti tvarus, įtraukus ir padėti didinti gamybos pajėgumus, kurti deramas darbo vietas ir socialinę įtrauktį visiems siekiant sudaryti sąlygas ekonominiams pokyčiams besivystančiose šalyse; ragina besivystančiose šalyse nustatyti nacionalines socialinės apsaugos sistemas ir panaikinti visas vaikų darbo formas;

| 86. | pabrėžia, kad sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje (8); mano, kad sąžininga prekyba – tai sėkmingos partnerystės, kurią sudaro daugelis suinteresuotųjų šalių, veikiančių visame pasaulyje ir skirtingais tiekimo grandinės etapais, pavyzdys, kurį diegiant nepalankioje padėtyje esantiems gamintojams užtikrinama prieiga prie rinkos, garantuojamas tvarus gyvenimo šaltinis, laikomasi darbo standartų, laipsniškai atsisakoma vaikų darbo ir skatinama ekologiškai tvari ūkininkavimo ir gamybos praktika; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje (8); mano, kad sąžininga prekyba – tai sėkmingos partnerystės, kurią sudaro daugelis suinteresuotųjų šalių, veikiančių visame pasaulyje ir skirtingais tiekimo grandinės etapais, pavyzdys, kurį diegiant nepalankioje padėtyje esantiems gamintojams užtikrinama prieiga prie rinkos, garantuojamas tvarus gyvenimo šaltinis, laikomasi darbo standartų, laipsniškai atsisakoma vaikų darbo ir skatinama ekologiškai tvari ūkininkavimo ir gamybos praktika;

Politikos suderinamumas vystymosi labui ir paramos teikėjų tarpusavio koordinavimas

| 87. | ragina ES užtikrinant, kad politikos suderinamumas vystymosi labui būtų įtvirtintas programoje po 2015 m., ir toliau ypatingą dėmesį skirti šioms prioritetinėms sritims: prekybos ir finansų, sveikatos ir švietimo, klimato kaitos, gamtos išteklių, žemės ūkio, žuvininkystės, sveikatos apsaugos, mitybos ir aprūpinimo maistu saugumo, migracijos, energijos, taikos ir saugumo politikos ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

87.

ragina ES užtikrinant, kad politikos suderinamumas vystymosi labui būtų įtvirtintas programoje po 2015 m., ir toliau ypatingą dėmesį skirti šioms prioritetinėms sritims: prekybos ir finansų, sveikatos ir švietimo, klimato kaitos, gamtos išteklių, žemės ūkio, žuvininkystės, sveikatos apsaugos, mitybos ir aprūpinimo maistu saugumo, migracijos, energijos, taikos ir saugumo politikos ir žmogaus teisių;

| 88. | pabrėžia, kad prekyba gali būti pagrindiniu skurdo mažinimą skatinančiu veiksniu, užtikrinant didesnį teisingumą ir skaidrumą bei skatinant tvarią žmogaus socialinę raidą ir ekonomikos augimą; todėl primygtinai ragina ES užtikrinti prekybos politikos suderinamumą su ES vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia, kad prekyba gali būti pagrindiniu skurdo mažinimą skatinančiu veiksniu, užtikrinant didesnį teisingumą ir skaidrumą bei skatinant tvarią žmogaus socialinę raidą ir ekonomikos augimą; todėl primygtinai ragina ES užtikrinti prekybos politikos suderinamumą su ES vystymosi tikslais;

| 89. | mano, kad, nors TVT įgyvendinimas neabejotinai buvo sėkmingas skiriant daugiau dėmesio paramai vystymuisi, vien tik į paramą sutelktas dėmesys yra pernelyg siauras; mano, kad reikalingas naujas požiūris, kuris apimtų pasaulinį valdymą, daug dėmesio skiriant politikos suderinamumui vystymosi labui ir aprūpinimui visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis; |
| --- | --- |

89.

mano, kad, nors TVT įgyvendinimas neabejotinai buvo sėkmingas skiriant daugiau dėmesio paramai vystymuisi, vien tik į paramą sutelktas dėmesys yra pernelyg siauras; mano, kad reikalingas naujas požiūris, kuris apimtų pasaulinį valdymą, daug dėmesio skiriant politikos suderinamumui vystymosi labui ir aprūpinimui visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis;

| 90. | mano, kad vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje reikia nustatyti būtiniausias visuotines viešąsias gėrybes, apibrėžti jų finansavimo būdą ir nurodyti, kurios pasaulinės institucijos gali būti laikomos atsakingomis už jų teikimą; |
| --- | --- |

90.

mano, kad vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje reikia nustatyti būtiniausias visuotines viešąsias gėrybes, apibrėžti jų finansavimo būdą ir nurodyti, kurios pasaulinės institucijos gali būti laikomos atsakingomis už jų teikimą;

| 91. | mano, kad politikos suderinamumas vystymosi labui turėtų būti grindžiamas ne tik „nekenkimo“ principu tiek Europoje, tiek kitose šalyse, bet turėtų būti pereinama prie labiau integruoto požiūrio, kai tarptautinė prekyba, aplinka ir tarptautinė finansinė sąranga suvokiamos kaip pasaulinės viešosios politikos kryptys, padedančios stiprinti pasaulinius vystymosi tikslus; atsižvelgdamas į tai remia pasaulinės ekonominės tarybos Jungtinių Tautų sistemoje sukūrimo idėją; |
| --- | --- |

91.

mano, kad politikos suderinamumas vystymosi labui turėtų būti grindžiamas ne tik „nekenkimo“ principu tiek Europoje, tiek kitose šalyse, bet turėtų būti pereinama prie labiau integruoto požiūrio, kai tarptautinė prekyba, aplinka ir tarptautinė finansinė sąranga suvokiamos kaip pasaulinės viešosios politikos kryptys, padedančios stiprinti pasaulinius vystymosi tikslus; atsižvelgdamas į tai remia pasaulinės ekonominės tarybos Jungtinių Tautų sistemoje sukūrimo idėją;

| 92. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant politikos suderinamumą vystymosi labui aiškių ir veiksmingų rezultatų bus galima pasiekti tik tuomet, jeigu pastangas bendrai dės ir aktyviai dalyvaus išsivysčiusios ir besivystančios šalys, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys ir tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

92.

atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant politikos suderinamumą vystymosi labui aiškių ir veiksmingų rezultatų bus galima pasiekti tik tuomet, jeigu pastangas bendrai dės ir aktyviai dalyvaus išsivysčiusios ir besivystančios šalys, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys ir tarptautinės organizacijos;

| 93. | pabrėžia, kad į būsimą vystymosi programą turėtų būti įtraukta nuoroda į pagalbą ir vystymosi veiksmingumo sąvoką; visų pirma mano, kad pagalbos veiksmingumo darbotvarkės pakeitimas vystymosi veiksmingumo darbotvarke reiškia paramos vystymuisi, pagalbos visuotinių viešųjų gėrybių teikimui ir esamų pasaulinio valdymo struktūrų pritaikymo derinį siekiant padidinti jų pajėgumus reaguoti į pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad į būsimą vystymosi programą turėtų būti įtraukta nuoroda į pagalbą ir vystymosi veiksmingumo sąvoką; visų pirma mano, kad pagalbos veiksmingumo darbotvarkės pakeitimas vystymosi veiksmingumo darbotvarke reiškia paramos vystymuisi, pagalbos visuotinių viešųjų gėrybių teikimui ir esamų pasaulinio valdymo struktūrų pritaikymo derinį siekiant padidinti jų pajėgumus reaguoti į pasaulinius uždavinius;

| 94. | primygtinai ragina ES būti varomąja jėga, įtraukiu ir skaidriu būdu užtikrinančia papildomumą ir veiklos paskirstymą vystymosi procese, taip pat labiau naudojant bendrą programavimą; |
| --- | --- |

94.

primygtinai ragina ES būti varomąja jėga, įtraukiu ir skaidriu būdu užtikrinančia papildomumą ir veiklos paskirstymą vystymosi procese, taip pat labiau naudojant bendrą programavimą;

Išsamios vystymosi po 2015 m. programos parengimo gairės

| 95. | palankiai vertina plačių užmojų ir įtraukų 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Pasiturimas gyvenimas visiems“; |
| --- | --- |

95.

palankiai vertina plačių užmojų ir įtraukų 2013 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Pasiturimas gyvenimas visiems“;

| 96. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į derybas dėl naujos vystymosi programos ir siekiant apibrėžti nuoseklią ES poziciją reikėtų atsižvelgti į šiuos principus:






  a. | vystymosi po 2015 m. darbotvarkės struktūra turėtų atspindėti naujas pasaulines, regionines, nacionalines ir vietines realijas ir iššūkius; |
| --- | --- | --- |

96.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į derybas dėl naujos vystymosi programos ir siekiant apibrėžti nuoseklią ES poziciją reikėtų atsižvelgti į šiuos principus:

a.

vystymosi po 2015 m. darbotvarkės struktūra turėtų atspindėti naujas pasaulines, regionines, nacionalines ir vietines realijas ir iššūkius;

| b. | būsimos darbotvarkės apibrėžimas turi būti paremtas visapusišku besivystančių ir vidutines pajamas gaunančių šalių dalyvavimu ir atsakomybe, o nauji įsipareigojimai ir atsiradusios prievolės turi būti lygiai, bet teisingai padalyti tarp visų šalių; |
| --- | --- |

b.

būsimos darbotvarkės apibrėžimas turi būti paremtas visapusišku besivystančių ir vidutines pajamas gaunančių šalių dalyvavimu ir atsakomybe, o nauji įsipareigojimai ir atsiradusios prievolės turi būti lygiai, bet teisingai padalyti tarp visų šalių;

| c. | būsima darbotvarkė turėtų būti plataus užmojo, universali, visuotinio pobūdžio, daugialypė ir lanksti ir joje nustatyti paprasti, glausti, į veiksmus orientuoti, lengvai perteikiami ir pagal vietos, nacionalines ir regionines aplinkybes apibrėžti tikslai turėtų būti pritaikyti kiekvienai šaliai, nustatant ribotą skaičių konkrečių ir išmatuojamų tikslų; |
| --- | --- |

c.

būsima darbotvarkė turėtų būti plataus užmojo, universali, visuotinio pobūdžio, daugialypė ir lanksti ir joje nustatyti paprasti, glausti, į veiksmus orientuoti, lengvai perteikiami ir pagal vietos, nacionalines ir regionines aplinkybes apibrėžti tikslai turėtų būti pritaikyti kiekvienai šaliai, nustatant ribotą skaičių konkrečių ir išmatuojamų tikslų;

| d. | itin svarbu gerbti abipusės atsakomybės, atskaitomybės, skaidrumo, demokratijos, žmogaus teisių, politinės atsakomybės, gero valdymo, teisinės valstybės, taikos ir saugumo, nešališkumo ir teisingumo bei lyčių lygybės principus ir užtikrinti, kad jie būtų įtraukti į būsimą darbotvarkę; |
| --- | --- |

d.

itin svarbu gerbti abipusės atsakomybės, atskaitomybės, skaidrumo, demokratijos, žmogaus teisių, politinės atsakomybės, gero valdymo, teisinės valstybės, taikos ir saugumo, nešališkumo ir teisingumo bei lyčių lygybės principus ir užtikrinti, kad jie būtų įtraukti į būsimą darbotvarkę;

| e. | sėkmė įgyvendinant ateities tikslus nustatoma pagal visų besivystančių šalių gebėjimą vykdyti įsipareigojimą dėl savo piliečių gerovės, panaikinti pačių pažeidžiamiausių žmonių skurdą, kovoti su nelygybe ir tuo pačiu metu laikytis žmogaus teisių principų; |
| --- | --- |

e.

sėkmė įgyvendinant ateities tikslus nustatoma pagal visų besivystančių šalių gebėjimą vykdyti įsipareigojimą dėl savo piliečių gerovės, panaikinti pačių pažeidžiamiausių žmonių skurdą, kovoti su nelygybe ir tuo pačiu metu laikytis žmogaus teisių principų;

| f. | ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama lyčių lygybės skatinimui ir merginų bei moterų įgalinimui visais visuomenės lygmenimis; |
| --- | --- |

f.

ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama lyčių lygybės skatinimui ir merginų bei moterų įgalinimui visais visuomenės lygmenimis;

| g. | atkreipia dėmesį į tai, kad nauja programa turėtų apimti ekonominius, socialinius ir aplinkos apsaugos tvaraus vystymosi aspektus; |
| --- | --- |

g.

atkreipia dėmesį į tai, kad nauja programa turėtų apimti ekonominius, socialinius ir aplinkos apsaugos tvaraus vystymosi aspektus;

| h. | būtina telkti visus įmanomus finansinius išteklius ir novatoriškus finansavimo mechanizmus, skirtus vystymuisi, ypatingą dėmesį skiriant:






  i) | kovai su korupcija, mokesčių rojais, mokesčių slėpimu bei vengimu ir neteisėtu kapitalo judėjimu; |
| --- | --- | --- |

h.

būtina telkti visus įmanomus finansinius išteklius ir novatoriškus finansavimo mechanizmus, skirtus vystymuisi, ypatingą dėmesį skiriant:

i)

kovai su korupcija, mokesčių rojais, mokesčių slėpimu bei vengimu ir neteisėtu kapitalo judėjimu;

| ii) | vystymosi darbotvarkėje numatytoms besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių pareigoms, taip pat Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimo ir trišalio bendradarbiavimo skatinimui; |
| --- | --- |

ii)

vystymosi darbotvarkėje numatytoms besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių pareigoms, taip pat Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimo ir trišalio bendradarbiavimo skatinimui;

| iii) | stebėsenos priemonių tobulinimui; |
| --- | --- |

iii)

stebėsenos priemonių tobulinimui;

| iv) | oficialiai paramai vystymuisi; ir |
| --- | --- |

iv)

oficialiai paramai vystymuisi; ir

| v) | politikos suderinamumui vystymosi labui; |
| --- | --- |

v)

politikos suderinamumui vystymosi labui;

| i. | užtikrinti, kad nauja programa apimtų ir veikėjus, kurie nepriklauso nacionalinės vyriausybės lygmeniui, siekiant sukurti palankias sąlygas tikrai demokratinei atsakomybei ir pilietinei visuomenei remti; |
| --- | --- |

i.

užtikrinti, kad nauja programa apimtų ir veikėjus, kurie nepriklauso nacionalinės vyriausybės lygmeniui, siekiant sukurti palankias sąlygas tikrai demokratinei atsakomybei ir pilietinei visuomenei remti;

| j. | politikos suderinamumas vystymosi labui yra ypatingai svarbus norint užtikrinti gerus rezultatus įgyvendinant būsimą programą, atsižvelgiant į besikeičiantį skurdo pobūdį ir šalių vidaus politikos poveikį pasaulio lygmeniu; |
| --- | --- |

j.

politikos suderinamumas vystymosi labui yra ypatingai svarbus norint užtikrinti gerus rezultatus įgyvendinant būsimą programą, atsižvelgiant į besikeičiantį skurdo pobūdį ir šalių vidaus politikos poveikį pasaulio lygmeniu;

| k. | reikia aiškių atskaitomybės mechanizmų siekiant užtikrinti, kad šalys vykdytų savo įsipareigojimus ir veiksmingai spręstų skurdo ir tvarumo problemas, kurios numatytos vystymosi po 2015 m. programoje; |
| --- | --- |

k.

reikia aiškių atskaitomybės mechanizmų siekiant užtikrinti, kad šalys vykdytų savo įsipareigojimus ir veiksmingai spręstų skurdo ir tvarumo problemas, kurios numatytos vystymosi po 2015 m. programoje;

o

o o

| 97. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

97.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(2)  2007 m. gegužės 15 d. Tarybos išvados 9558/07.

(3)  http://ec.europa.eu/europeaid/what/millenium-development-goals/index_en.htm.

(4)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 48

(5)  http://www.ecdpm-talkingpoints.org/african-consultations-post2015-development-agenda.

(6)  Dok. Nr. 9317/12.

(7)  EBPO et al., 2011 m., „Konfliktas, pažeidžiamumas ir ginkluotas smurtas – pagrindiniai veiksniai, trukdantys pasiekti TVT“.

(8)  Kaip apibrėžta Pasaulio sąžiningos prekybos organizacijos Sąžiningos prekybos principų chartijoje.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/150

---

P7_TA(2013)0284

Įstatymo viršenybė Rusijoje

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (2013/2667(RSP))

(2016/C 065/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (1), 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl teisingumo naudojimo Rusijoje politiniais tikslais (2) ir 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (1), 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl teisingumo naudojimo Rusijoje politiniais tikslais (2) ir 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo (3),

| — | atsižvelgdamas į galiojantį partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo sukuriama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystė, ir į vykstančias derybas dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galiojantį partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo sukuriama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystė, ir į vykstančias derybas dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į iniciatyvą „Partnerystė siekiant modernizavimo“, pradėtą 2010 m. Rostove prie Dono, ir į Rusijos vadovų pareikštą įsipareigojimą vadovautis įstatymo viršenybės principu kaip esminiu Rusijos modernizavimo pagrindu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iniciatyvą „Partnerystė siekiant modernizavimo“, pradėtą 2010 m. Rostove prie Dono, ir į Rusijos vadovų pareikštą įsipareigojimą vadovautis įstatymo viršenybės principu kaip esminiu Rusijos modernizavimo pagrindu,

| — | atsižvelgdamas į Rusijos Konstituciją, ypač į jos 118 straipsnį, kuriame nustatyta, kad teisingumą Rusijos Federacijoje vykdo tik teismai, ir į jos 120 straipsnį, kuriame nustatyta, kad teisėjai yra nepriklausomi ir paklūsta tik Rusijos Konstitucijai ir federalinei teisei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rusijos Konstituciją, ypač į jos 118 straipsnį, kuriame nustatyta, kad teisingumą Rusijos Federacijoje vykdo tik teismai, ir į jos 120 straipsnį, kuriame nustatyta, kad teisėjai yra nepriklausomi ir paklūsta tik Rusijos Konstitucijai ir federalinei teisei,

| — | atsižvelgdamas į ES metinę žmogaus teisių ir demokratijos padėties pasaulyje ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę žmogaus teisių ir demokratijos padėties pasaulyje ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3–4 d. ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas ir 2013 m. gegužės 19 d. konsultacijas žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3–4 d. ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas ir 2013 m. gegužės 19 d. konsultacijas žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl asociacijos „Golos“, dėl NVO padėties Rusijos Federacijoje ir dėl S. Magnickio bylos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl asociacijos „Golos“, dėl NVO padėties Rusijos Federacijoje ir dėl S. Magnickio bylos,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų ir į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų ir į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Parlamentas 2009 m. A. Sacharovo premiją už minties laisvę skyrė Rusijos nevyriausybinei organizacijai „Memorial“, kovojančiai, inter alia, už politinių kalinių teises Rusijoje, ir atsižvelgdamas į didėjančią Europos Parlamento paramą šiai organizacijai kaip kandidatei gauti Nobelio taikos premiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Parlamentas 2009 m. A. Sacharovo premiją už minties laisvę skyrė Rusijos nevyriausybinei organizacijai „Memorial“, kovojančiai, inter alia, už politinių kalinių teises Rusijoje, ir atsižvelgdamas į didėjančią Europos Parlamento paramą šiai organizacijai kaip kandidatei gauti Nobelio taikos premiją,

| — | atsižvelgdamas į Venecijos komisijos nuomones dėl 2012 m. birželio 8 d. Rusijos federalinio įstatymo Nr. 65 dėl susirinkimų, mitingų, demonstracijų, eitynių ir piketų bei administracinių pažeidimų kodekso, dėl Rusijos federalinio įstatymo dėl kovos su ekstremizmu ir dėl Rusijos federalinio įstatymo dėl Federalinės saugumo tarnybos (FST), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venecijos komisijos nuomones dėl 2012 m. birželio 8 d. Rusijos federalinio įstatymo Nr. 65 dėl susirinkimų, mitingų, demonstracijų, eitynių ir piketų bei administracinių pažeidimų kodekso, dėl Rusijos federalinio įstatymo dėl kovos su ekstremizmu ir dėl Rusijos federalinio įstatymo dėl Federalinės saugumo tarnybos (FST),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir toliau laikosi įsipareigojimo stiprinti ir plėtoti Europos Sąjungos ir Rusijos santykius vadovaujantis iniciatyvoje „Partnerystė siekiant modernizavimo“ nustatytais principais, kurie grindžiami tvirtu demokratijos principų laikymusi, pagarba pagrindinėms ir žmogaus teisėms, įstatymo viršenybe, žodžio laisve, saviraiškos laisve, susirinkimų laisve, pagarba žmogaus orumui ir lygybe; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir toliau laikosi įsipareigojimo stiprinti ir plėtoti Europos Sąjungos ir Rusijos santykius vadovaujantis iniciatyvoje „Partnerystė siekiant modernizavimo“ nustatytais principais, kurie grindžiami tvirtu demokratijos principų laikymusi, pagarba pagrindinėms ir žmogaus teisėms, įstatymo viršenybe, žodžio laisve, saviraiškos laisve, susirinkimų laisve, pagarba žmogaus orumui ir lygybe;

| B. | kadangi Rusija, kaip Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narė bei viena iš JT deklaracijas pasirašiusių šalių, įsipareigojo saugoti ir remti žmogaus teises, pagrindines laisves ir įstatymo viršenybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusija, kaip Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narė bei viena iš JT deklaracijas pasirašiusių šalių, įsipareigojo saugoti ir remti žmogaus teises, pagrindines laisves ir įstatymo viršenybę;

| C. | kadangi iki šiol didelį susirūpinimą kelia Rusijos Federacijoje vykstantys pokyčiai, susiję su pagarba žmogaus teisėms ir jų apsauga, taip pat su pagarba visuotinai pripažįstamiems demokratiniams principams, taisyklėms ir procedūroms; |
| --- | --- |

C.

kadangi iki šiol didelį susirūpinimą kelia Rusijos Federacijoje vykstantys pokyčiai, susiję su pagarba žmogaus teisėms ir jų apsauga, taip pat su pagarba visuotinai pripažįstamiems demokratiniams principams, taisyklėms ir procedūroms;

| D. | kadangi spaudos ir žiniasklaidos (internetinės ir neinternetinės) laisvė yra itin svarbus demokratiškos ir atviros visuomenės aspektas, taip pat pagrindinis veiksnys kovojant su korupcija ir užtikrinant žmogaus teises ir įstatymo viršenybę; kadangi nepriklausoma spauda, kaip galimybės laisvai reikšti savo nuomonę kolektyvinė išraiška, yra viena iš svarbiausių žiniasklaidos srities veiksnių ir atlieka demokratijos sergėtojos funkciją; |
| --- | --- |

D.

kadangi spaudos ir žiniasklaidos (internetinės ir neinternetinės) laisvė yra itin svarbus demokratiškos ir atviros visuomenės aspektas, taip pat pagrindinis veiksnys kovojant su korupcija ir užtikrinant žmogaus teises ir įstatymo viršenybę; kadangi nepriklausoma spauda, kaip galimybės laisvai reikšti savo nuomonę kolektyvinė išraiška, yra viena iš svarbiausių žiniasklaidos srities veiksnių ir atlieka demokratijos sergėtojos funkciją;

| E. | kadangi keli pastaraisiais metais vykę teismo procesai, įskaitant neseniai nagrinėtas S. Magnickio, M. Chodorkovskio ir A. Politkovskajos bylas, sukėlė abejonių dėl Rusijos Federacijos teisminių institucijų nešališkumo ir nepriklausomumo; kadangi pirmiau nurodyti atvejai yra tik geriausiai už Rusijos ribų žinomi pavyzdžiai, parodantys Rusijos valstybės sisteminį nepajėgumą laikytis įstatymo viršenybės principo ir užtikrinti teisingumą savo piliečiams; |
| --- | --- |

E.

kadangi keli pastaraisiais metais vykę teismo procesai, įskaitant neseniai nagrinėtas S. Magnickio, M. Chodorkovskio ir A. Politkovskajos bylas, sukėlė abejonių dėl Rusijos Federacijos teisminių institucijų nešališkumo ir nepriklausomumo; kadangi pirmiau nurodyti atvejai yra tik geriausiai už Rusijos ribų žinomi pavyzdžiai, parodantys Rusijos valstybės sisteminį nepajėgumą laikytis įstatymo viršenybės principo ir užtikrinti teisingumą savo piliečiams;

| F. | kadangi šiuo metu vyksta žinomo teisininko, kovotojo su korupcija ir visuomenės aktyvisto Aleksejaus Navalnio teismas pateikus jam kaltinimus, kurie, pasak jo, yra grindžiami politiniais motyvais siekiant nubausti jį kaip vieną garsiausių vyriausybės oponentų; kadangi A. Navalnis nuolatos atskleisdavo didžiulės korupcijos atvejus aukščiausiuose Rusijos valstybinio aparato lygmenyse; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu vyksta žinomo teisininko, kovotojo su korupcija ir visuomenės aktyvisto Aleksejaus Navalnio teismas pateikus jam kaltinimus, kurie, pasak jo, yra grindžiami politiniais motyvais siekiant nubausti jį kaip vieną garsiausių vyriausybės oponentų; kadangi A. Navalnis nuolatos atskleisdavo didžiulės korupcijos atvejus aukščiausiuose Rusijos valstybinio aparato lygmenyse;

| G. | kadangi prokurorai ir toliau persekioja opozicijos aktyvistus, dalyvavusius 2012 m. gegužės 6 d. – dieną prieš prezidento V. Putino inauguraciją – vykusiame „Milijonų marše“; kadangi, patikimų nepriklausomų pranešimų duomenimis, riaušių policija Bolotnajos aikštėje prievarta sužlugdė demonstraciją panaudojusi prieš jos dalyvius neproporcingą jėgą ir savavališką smurtą; kadangi Prezidento žmogaus teisių tarybos, žmogaus teisių ombudsmeno ir nepriklausomos tyrimų komisijos, kurią sudaro iškilūs visuomenės veikėjai, ataskaitose dėl smurto kaltinamos ir Rusijos valdžios institucijos, ir policija; |
| --- | --- |

G.

kadangi prokurorai ir toliau persekioja opozicijos aktyvistus, dalyvavusius 2012 m. gegužės 6 d. – dieną prieš prezidento V. Putino inauguraciją – vykusiame „Milijonų marše“; kadangi, patikimų nepriklausomų pranešimų duomenimis, riaušių policija Bolotnajos aikštėje prievarta sužlugdė demonstraciją panaudojusi prieš jos dalyvius neproporcingą jėgą ir savavališką smurtą; kadangi Prezidento žmogaus teisių tarybos, žmogaus teisių ombudsmeno ir nepriklausomos tyrimų komisijos, kurią sudaro iškilūs visuomenės veikėjai, ataskaitose dėl smurto kaltinamos ir Rusijos valdžios institucijos, ir policija;

| H. | kadangi per pastaruosius kelis mėnesius priimti įstatymai dėl politinių partijų registracijos, NVO finansavimo, susirinkimų teisės, ekstremizmo, šmeižto ir interneto turinio filtravimo apribojimų labai pablogino tikros pilietinės visuomenės vystymosi Rusijoje sąlygas; |
| --- | --- |

H.

kadangi per pastaruosius kelis mėnesius priimti įstatymai dėl politinių partijų registracijos, NVO finansavimo, susirinkimų teisės, ekstremizmo, šmeižto ir interneto turinio filtravimo apribojimų labai pablogino tikros pilietinės visuomenės vystymosi Rusijoje sąlygas;

| I. | kadangi Rusijos parlamentas 2012 m. liepos mėn. priėmė įstatymą, kuriuo Rusijos nekomercinėms organizacijoms, dalyvaujančioms politinėje veikloje ir gaunančioms finansavimą iš užsienio, suteikiamas „užsienio agento“ statusas; kadangi pastaraisiais metais NVO ir teisę į susirinkimų laisvę reglamentuojantys įstatymai buvo panaudoti siekiant suvaržyti pilietinę visuomenę, užgniaužti opozicines politines pažiūras ir persekioti NVO, demokratinę opoziciją ir žiniasklaidą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rusijos parlamentas 2012 m. liepos mėn. priėmė įstatymą, kuriuo Rusijos nekomercinėms organizacijoms, dalyvaujančioms politinėje veikloje ir gaunančioms finansavimą iš užsienio, suteikiamas „užsienio agento“ statusas; kadangi pastaraisiais metais NVO ir teisę į susirinkimų laisvę reglamentuojantys įstatymai buvo panaudoti siekiant suvaržyti pilietinę visuomenę, užgniaužti opozicines politines pažiūras ir persekioti NVO, demokratinę opoziciją ir žiniasklaidą;

| J. | kadangi federalinės valdžios institucijos nedarė nieko, kad devyniuose Rusijos regionuose neleistų įsigalioti diskriminaciniams teisės aktams, kuriais uždraudžiama „homoseksualumo propaganda“; kadangi neseniai Dūma priėmė panašų įstatymą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

J.

kadangi federalinės valdžios institucijos nedarė nieko, kad devyniuose Rusijos regionuose neleistų įsigalioti diskriminaciniams teisės aktams, kuriais uždraudžiama „homoseksualumo propaganda“; kadangi neseniai Dūma priėmė panašų įstatymą nacionaliniu lygmeniu;

| K. | kadangi Prezidento žmogaus teisių tarybos nariai skundėsi dėl Rusijos teisėsaugos pareigūnų vykdytų puldinėjimų, bauginimų, apklausų, kratų biuruose ir namuose ir kitokių priemonių; |
| --- | --- |

K.

kadangi Prezidento žmogaus teisių tarybos nariai skundėsi dėl Rusijos teisėsaugos pareigūnų vykdytų puldinėjimų, bauginimų, apklausų, kratų biuruose ir namuose ir kitokių priemonių;

| L. | kadangi tolesnį ES ir Rusijos santykių plėtojimą ir toliau varžo tai, kad Rusija visapusiškai neįtvirtina demokratinių vertybių ir įstatymo viršenybės; |
| --- | --- |

L.

kadangi tolesnį ES ir Rusijos santykių plėtojimą ir toliau varžo tai, kad Rusija visapusiškai neįtvirtina demokratinių vertybių ir įstatymo viršenybės;

| 1. | primena Rusijai, kaip Europos Tarybos narei, jog svarbu visapusiškai laikytis tarptautinių teisinių įsipareigojimų ir užtikrinti pagrindines žmogaus teises ir įstatymo viršenybę, įtvirtintą Europos žmogaus teisių konvencijoje ir Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte; |
| --- | --- |

1.

primena Rusijai, kaip Europos Tarybos narei, jog svarbu visapusiškai laikytis tarptautinių teisinių įsipareigojimų ir užtikrinti pagrindines žmogaus teises ir įstatymo viršenybę, įtvirtintą Europos žmogaus teisių konvencijoje ir Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte;

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pastaruoju metu priimtų represinių įstatymų ir dėl to, jog juos Rusijos valdžios institucijos savavališkai taiko, todėl dažnai užsipuolamos NVO, pilietinės visuomenės aktyvistai, žmogaus teisių gynėjai ir mažumų atstovai; |
| --- | --- |

2.

reiškia didelį susirūpinimą dėl pastaruoju metu priimtų represinių įstatymų ir dėl to, jog juos Rusijos valdžios institucijos savavališkai taiko, todėl dažnai užsipuolamos NVO, pilietinės visuomenės aktyvistai, žmogaus teisių gynėjai ir mažumų atstovai;

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Rusija nesilaiko tarptautinių įsipareigojimų ginti asociacijų, saviraiškos ir susirinkimų laisvę, ir kad dėl šios priežasties kyla grėsmė ir Rusijos aktyvios pilietinės visuomenės gyvybingumui, ir šios šalies bendradarbiavimui su ES; |
| --- | --- |

3.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad Rusija nesilaiko tarptautinių įsipareigojimų ginti asociacijų, saviraiškos ir susirinkimų laisvę, ir kad dėl šios priežasties kyla grėsmė ir Rusijos aktyvios pilietinės visuomenės gyvybingumui, ir šios šalies bendradarbiavimui su ES;

| 4. | pakartoja, jog yra nusivylęs įstatymu, kuriuo Rusijos nekomercinėms organizacijoms, dalyvaujančioms politinėje veikloje ir gaunančioms finansavimą iš užsienio, suteikiamas „užsienio agento“ statusas; ragina Rusijos valdžios institucijas nustoti registruoti NVO kaip „užsienio agentus“ remiantis įstatymu, kuriuo valstybė sugriežtina NVO kontrolę, taikyti neaiškią į šį įstatymą įtrauktą politinės veiklos apibrėžtį, smerkti NVO ir kurti pilietinei visuomenei priešišką atmosferą; |
| --- | --- |

4.

pakartoja, jog yra nusivylęs įstatymu, kuriuo Rusijos nekomercinėms organizacijoms, dalyvaujančioms politinėje veikloje ir gaunančioms finansavimą iš užsienio, suteikiamas „užsienio agento“ statusas; ragina Rusijos valdžios institucijas nustoti registruoti NVO kaip „užsienio agentus“ remiantis įstatymu, kuriuo valstybė sugriežtina NVO kontrolę, taikyti neaiškią į šį įstatymą įtrauktą politinės veiklos apibrėžtį, smerkti NVO ir kurti pilietinei visuomenei priešišką atmosferą;

| 5. | mano, jog plačiai Rusijos NVO ir jų aktyvistams, tariamai gaunantiems užsienio finansavimą, taikomi tikslingi ir įkyrūs patikrinimai, turto konfiskacija ir administracinės nuobaudos yra nepriimtini ir pažeidžia teisę į asociacijų laisvę; be to, kritikuoja išpuolius prieš tarptautinius politinius fondus ir jiems daromą spaudimą; labai apgailestauja dėl to, kad kelios NVO jau yra teisiamos, pvz., organizacija „Memorial“ Sankt Peterburge, arba jau yra nuteistos kaip asociacija „Golos“ ir organizacija „Levada-Center“; susirūpinęs dėl tyrimų, pradėtų prieš tarptautines nevyriausybines organizacijas, siekiančias kurti demokratiją Rusijoje, įskaitant tarptautinius institutus; |
| --- | --- |

5.

mano, jog plačiai Rusijos NVO ir jų aktyvistams, tariamai gaunantiems užsienio finansavimą, taikomi tikslingi ir įkyrūs patikrinimai, turto konfiskacija ir administracinės nuobaudos yra nepriimtini ir pažeidžia teisę į asociacijų laisvę; be to, kritikuoja išpuolius prieš tarptautinius politinius fondus ir jiems daromą spaudimą; labai apgailestauja dėl to, kad kelios NVO jau yra teisiamos, pvz., organizacija „Memorial“ Sankt Peterburge, arba jau yra nuteistos kaip asociacija „Golos“ ir organizacija „Levada-Center“; susirūpinęs dėl tyrimų, pradėtų prieš tarptautines nevyriausybines organizacijas, siekiančias kurti demokratiją Rusijoje, įskaitant tarptautinius institutus;

| 6. | ragina Rusijos valdžios institucijas spręsti šias susirūpinimą keliančias problemas užtikrinus, kad minėtieji įstatymai atitiktų tarptautines normas ir tarptautinius ir konstitucinius Rusijos įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, įskaitant įsipareigojimus pagal jos pačios konstituciją, ir visų pirma pašalinus nederamus teisinius, administracinius ir kitokius NVO veiklos apribojimus; |
| --- | --- |

6.

ragina Rusijos valdžios institucijas spręsti šias susirūpinimą keliančias problemas užtikrinus, kad minėtieji įstatymai atitiktų tarptautines normas ir tarptautinius ir konstitucinius Rusijos įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, įskaitant įsipareigojimus pagal jos pačios konstituciją, ir visų pirma pašalinus nederamus teisinius, administracinius ir kitokius NVO veiklos apribojimus;

| 7. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, EIVT ir Komisiją šiuo metu vykstančiose derybose dėl būsimos daugiametės finansinės programos ir programavimo etapu atsižvelgti į tai, jog blogėja pilietinės visuomenės padėtis, prievarta išvaromi kiti tarptautiniai paramos teikėjai ir daugėja ES paramos prašymų, ir numatyti gerokai didesnę Sąjungos finansinę pagalbą NVO ir pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, EIVT ir Komisiją šiuo metu vykstančiose derybose dėl būsimos daugiametės finansinės programos ir programavimo etapu atsižvelgti į tai, jog blogėja pilietinės visuomenės padėtis, prievarta išvaromi kiti tarptautiniai paramos teikėjai ir daugėja ES paramos prašymų, ir numatyti gerokai didesnę Sąjungos finansinę pagalbą NVO ir pilietinei visuomenei;

| 8. | reiškia didelį susirūpinimą dėl neigiamų priimto federalinio įstatymo dėl „homoseksualumo propagandos“ pasekmių, nes dėl šio įstatymo gali padidėti LGBTI asmenų diskriminacija ir smurtas prieš juos; |
| --- | --- |

8.

reiškia didelį susirūpinimą dėl neigiamų priimto federalinio įstatymo dėl „homoseksualumo propagandos“ pasekmių, nes dėl šio įstatymo gali padidėti LGBTI asmenų diskriminacija ir smurtas prieš juos;

| 9. | ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti politinį pliuralizmą, žiniasklaidos laisvę, įstatymo viršenybę, teismų nepriklausomumą ir nešališkumą, žodžio ir susirinkimų laisvę (taip pat internete), veiksmingas ir nepriklausomas profesines sąjungas ir nediskriminavimą, nes tai būtina Rusijos tolesnio vystymosi ir modernizavimo siekiant pripažinti ir ginti visų piliečių individualias ir kolektyvines teises sąlyga; primena, kad pagal tarptautinę teisę valstybės privalo tiesiogiai arba netiesiogiai remti pilietinės visuomenės veiklos finansavimą, visų pirma užtikrinant palankią aplinką ir nepažeidžiant jos nepriklausomumo; |
| --- | --- |

9.

ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti politinį pliuralizmą, žiniasklaidos laisvę, įstatymo viršenybę, teismų nepriklausomumą ir nešališkumą, žodžio ir susirinkimų laisvę (taip pat internete), veiksmingas ir nepriklausomas profesines sąjungas ir nediskriminavimą, nes tai būtina Rusijos tolesnio vystymosi ir modernizavimo siekiant pripažinti ir ginti visų piliečių individualias ir kolektyvines teises sąlyga; primena, kad pagal tarptautinę teisę valstybės privalo tiesiogiai arba netiesiogiai remti pilietinės visuomenės veiklos finansavimą, visų pirma užtikrinant palankią aplinką ir nepažeidžiant jos nepriklausomumo;

| 10. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie politinius teismo procesus, nesąžiningas procedūras ir tokių rimtų nusikaltimų kaip nužudymai, priekabiavimas ir kitoks smurtas neištyrimą, kaip matyti iš S. Magnickio, M. Chodorkovskio, A. Politkovskajos ir kitų bylų; ragina Rusijos teismines ir teisėsaugos institucijas veiksmingai, nešališkai ir nepriklausomai atlikti savo pareigas tam, kad nusikaltėliai būtų nubausti; |
| --- | --- |

10.

reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie politinius teismo procesus, nesąžiningas procedūras ir tokių rimtų nusikaltimų kaip nužudymai, priekabiavimas ir kitoks smurtas neištyrimą, kaip matyti iš S. Magnickio, M. Chodorkovskio, A. Politkovskajos ir kitų bylų; ragina Rusijos teismines ir teisėsaugos institucijas veiksmingai, nešališkai ir nepriklausomai atlikti savo pareigas tam, kad nusikaltėliai būtų nubausti;

| 11. | primena savo rekomendaciją dėl bendrų vizų išdavimo apribojimų nustatymo Rusijos pareigūnams, susijusiems su Sergejaus Magnickio byla, ir prašo Tarybą ir Komisiją ES mastu visiems pareigūnams, susijusiems su S. Magnickio, kuris yra patrauktas baudžiamojon atsakomybėn po mirties, mirtimi, ir kitiems sunkiai pažeidinėjantiems žmogaus teises Rusijoje taikyti draudimą išduoti vizą ir įšaldyti jų ES laikomą finansinį turtą pabrėžia, jog minėtieji asmenys negali naudotis jokio ES ir Rusijos vizų režimo supaprastinimo susitarimo teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

11.

primena savo rekomendaciją dėl bendrų vizų išdavimo apribojimų nustatymo Rusijos pareigūnams, susijusiems su Sergejaus Magnickio byla, ir prašo Tarybą ir Komisiją ES mastu visiems pareigūnams, susijusiems su S. Magnickio, kuris yra patrauktas baudžiamojon atsakomybėn po mirties, mirtimi, ir kitiems sunkiai pažeidinėjantiems žmogaus teises Rusijoje taikyti draudimą išduoti vizą ir įšaldyti jų ES laikomą finansinį turtą pabrėžia, jog minėtieji asmenys negali naudotis jokio ES ir Rusijos vizų režimo supaprastinimo susitarimo teikiamomis galimybėmis;

| 12. | ragina valstybes nares palengvinti vizų išdavimą persekiojamiems Rusijos politiniams aktyvistams ir teigiamai vertinti jų prašymus išduoti vizą; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares palengvinti vizų išdavimą persekiojamiems Rusijos politiniams aktyvistams ir teigiamai vertinti jų prašymus išduoti vizą;

| 13. | teigiamai vertina tai, kad neseniai, praėjus daugiau kaip šešeriems metams nuo Anos Politkovskajos mirties, buvo atnaujintas jos nužudymo bylos teisminis nagrinėjimas, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, jog vargu, ar nagrinėjant bylą bus atskleista, kas užsakė šią žmogžudystę; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina tai, kad neseniai, praėjus daugiau kaip šešeriems metams nuo Anos Politkovskajos mirties, buvo atnaujintas jos nužudymo bylos teisminis nagrinėjimas, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, jog vargu, ar nagrinėjant bylą bus atskleista, kas užsakė šią žmogžudystę;

| 14. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Aleksejaus Navalnio bylos ir apgailestauja dėl galimai politinio jo baudžiamojo persekiojimo pobūdžio; ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti, kad jam būtų užtikrintos visos jo teisės ir kad jo teismas atitiktų tarptautiniu mastu pripažintus tinkamo proceso standartus; todėl ragina ES delegaciją ir valstybių narių atstovybes Rusijoje stebėti visų žmogaus teisių gynėjų, įskaitant A. Navalnį ir kitus, teismus, ypač regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

14.

reiškia didelį susirūpinimą dėl Aleksejaus Navalnio bylos ir apgailestauja dėl galimai politinio jo baudžiamojo persekiojimo pobūdžio; ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti, kad jam būtų užtikrintos visos jo teisės ir kad jo teismas atitiktų tarptautiniu mastu pripažintus tinkamo proceso standartus; todėl ragina ES delegaciją ir valstybių narių atstovybes Rusijoje stebėti visų žmogaus teisių gynėjų, įskaitant A. Navalnį ir kitus, teismus, ypač regionų lygmeniu;

| 15. | „Milijonų maršo“ klausimu ragina Rusiją pavesti atlikti nepriklausomą smurto Bolotnajos aikštėje tyrimą ir, visų pirma, ištirti įtarimus dėl neproporcingos jėgos panaudojimo prieš demonstrantus; reiškia susirūpinimą dėl galimai politinio baudžiamojo persekiojimo, susijusio su smurtu Bolotnajos aikštėje, pobūdžio; |
| --- | --- |

15.

„Milijonų maršo“ klausimu ragina Rusiją pavesti atlikti nepriklausomą smurto Bolotnajos aikštėje tyrimą ir, visų pirma, ištirti įtarimus dėl neproporcingos jėgos panaudojimo prieš demonstrantus; reiškia susirūpinimą dėl galimai politinio baudžiamojo persekiojimo, susijusio su smurtu Bolotnajos aikštėje, pobūdžio;

| 16. | ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti spaudos ir žiniasklaidos (internetinės ir neinternetinės) laisvę, plėtoti pliuralistinę žiniasklaidos aplinką, leisti žiniasklaidos platformoms, žurnalistams ir tiklaraštininkams nepriklausomai atlikti savo pagrindinį vaidmenį Rusijos visuomenėje, garantuoti laisvą informacijos sklaidą ir užtikrinti saviraiškos laisvę; pabrėžia įstatymų dėl informacijos laisvės, kuri itin svarbi žurnalistams ir pilietinei visuomenei vykdant kontrolės funkcijas, svarbą; |
| --- | --- |

16.

ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti spaudos ir žiniasklaidos (internetinės ir neinternetinės) laisvę, plėtoti pliuralistinę žiniasklaidos aplinką, leisti žiniasklaidos platformoms, žurnalistams ir tiklaraštininkams nepriklausomai atlikti savo pagrindinį vaidmenį Rusijos visuomenėje, garantuoti laisvą informacijos sklaidą ir užtikrinti saviraiškos laisvę; pabrėžia įstatymų dėl informacijos laisvės, kuri itin svarbi žurnalistams ir pilietinei visuomenei vykdant kontrolės funkcijas, svarbą;

| 17. | ragina Rusiją visapusiškai vadovautis Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos procedūromis, be kita ko, išduoti JT specialiesiems pranešėjams žmogaus teisių gynėjų apsaugos klausimais, asociacijų ir susirinkimų laisvės klausimais ir saviraiškos laisvės klausimais nuolatinį kvietimą atvykti į šalį ir teigiamai atsakyti į jų prašymus leisti įvažiuoti į Rusiją; ragina Rusiją priimti Žmogaus teisių taryboje atliekant visuotinį periodinį Rusijos vertinimą pateiktas rekomendacijas panaikinti ar persvarstyti įstatymus, darančius poveikį NVO veiklai, ir nustoti trukdyti darbą žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

17.

ragina Rusiją visapusiškai vadovautis Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos procedūromis, be kita ko, išduoti JT specialiesiems pranešėjams žmogaus teisių gynėjų apsaugos klausimais, asociacijų ir susirinkimų laisvės klausimais ir saviraiškos laisvės klausimais nuolatinį kvietimą atvykti į šalį ir teigiamai atsakyti į jų prašymus leisti įvažiuoti į Rusiją; ragina Rusiją priimti Žmogaus teisių taryboje atliekant visuotinį periodinį Rusijos vertinimą pateiktas rekomendacijas panaikinti ar persvarstyti įstatymus, darančius poveikį NVO veiklai, ir nustoti trukdyti darbą žmogaus teisių srityje;

| 18. | ragina Tarybą priimti ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl žmogaus teisių Rusijoje, nes tokiu būdu būtų suteikta parama visiems Rusijoje ginantiems žmogaus teises ir 27 ES valstybės narės ir ES institucijos pateiktų bendrą žinią ir požiūrį žmogaus teisių Rusijoje klausimu; |
| --- | --- |

18.

ragina Tarybą priimti ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl žmogaus teisių Rusijoje, nes tokiu būdu būtų suteikta parama visiems Rusijoje ginantiems žmogaus teises ir 27 ES valstybės narės ir ES institucijos pateiktų bendrą žinią ir požiūrį žmogaus teisių Rusijoje klausimu;

| 19. | ragina Rusiją imtis visų galimų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi Prezidento žmogaus teisių tarybos nariai ir apskritai visi ginantys žmogaus teises Rusijoje būtų apsaugoti nuo puldinėjimų ir bauginimo; |
| --- | --- |

19.

ragina Rusiją imtis visų galimų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi Prezidento žmogaus teisių tarybos nariai ir apskritai visi ginantys žmogaus teises Rusijoje būtų apsaugoti nuo puldinėjimų ir bauginimo;

| 20. | ragina Tarybos ir Komisijos pirmininkus ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir toliau atidžiai stebėti šias bylas, įvairiais būdais susitikimuose su Rusija kelti šiuos klausimus ir Parlamentui teikti ataskaitas dėl jų bendradarbiavimo su Rusijos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

20.

ragina Tarybos ir Komisijos pirmininkus ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir toliau atidžiai stebėti šias bylas, įvairiais būdais susitikimuose su Rusija kelti šiuos klausimus ir Parlamentui teikti ataskaitas dėl jų bendradarbiavimo su Rusijos valdžios institucijomis;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos Federacijos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos Federacijos Prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai.

---

(1)  OL C 188 E, 2012 6 28, p. 37.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0352.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0505.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/154

---

P7_TA(2013)0285

Azerbaidžanas: Ilgaro Mammadovo atvejis

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija „Azerbaidžanas: Ilgaro Mammadovo atvejis“ (2013/2668(RSP))

(2016/C 065/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Azerbaidžane, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir įstatymo viršenybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Azerbaidžane, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir įstatymo viršenybės,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton ir Komisijos nario Štefano Füle 2013 m. vasario 9 d. bendrą pareiškimą dėl žurnalisto ir opozicinės partijos „Musavat“ pirmininko pavaduotojo Tofiqo Yaqublu ir Alternatyviosios respublikonų partijos (REAL) lyderio ir kandidato į prezidento pareigas Ilgaro Mammadovo suėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton ir Komisijos nario Štefano Füle 2013 m. vasario 9 d. bendrą pareiškimą dėl žurnalisto ir opozicinės partijos „Musavat“ pirmininko pavaduotojo Tofiqo Yaqublu ir Alternatyviosios respublikonų partijos (REAL) lyderio ir kandidato į prezidento pareigas Ilgaro Mammadovo suėmimo,

| — | atsižvelgdamas į Catherine Ashton ir Komisijos nario Štefano Füle spaudos atstovų 2013 m. birželio 7 d. bendrą pareiškimą dėl kliūčių žodžio laisvei Azerbaidžane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Catherine Ashton ir Komisijos nario Štefano Füle spaudos atstovų 2013 m. birželio 7 d. bendrą pareiškimą dėl kliūčių žodžio laisvei Azerbaidžane,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørno Jaglando 2013 m. gegužės 3 d. pareiškimą dėl I. Mammadovui pateiktų naujų kaltinimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørno Jaglando 2013 m. gegužės 3 d. pareiškimą dėl I. Mammadovui pateiktų naujų kaltinimų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso 2013 m. kovo 18 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso 2013 m. kovo 18 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 52 Azerbaidžano pilietinės visuomenės organizacijų pateiktą bendrą pareiškimą, kuriame reikalaujama paleisti I. Mammadovą ir T. Yaqublu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 52 Azerbaidžano pilietinės visuomenės organizacijų pateiktą bendrą pareiškimą, kuriame reikalaujama paleisti I. Mammadovą ir T. Yaqublu,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. įtvirtintus ES ir Azerbaidžano santykius, palaikomus įgyvendinant Europos kaimynystės politikos veiksmų planą, kuriant Rytų partnerystę, vedant derybas dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo ir Azerbaidžanui dalyvaujant EURONEST parlamentinėje asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. įtvirtintus ES ir Azerbaidžano santykius, palaikomus įgyvendinant Europos kaimynystės politikos veiksmų planą, kuriant Rytų partnerystę, vedant derybas dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo ir Azerbaidžanui dalyvaujant EURONEST parlamentinėje asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į vykstančias ES ir Azerbaidžano derybas dėl asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias ES ir Azerbaidžano derybas dėl asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. EKP pažangos ataskaitą dėl Azerbaidžano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. EKP pažangos ataskaitą dėl Azerbaidžano,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2013 m. vasario 4 d. Azerbaidžano valdžios institucijos suėmė ir nuo tada neteisėtai laiko opozicinės partijos REAL lyderį ir Europos Tarybos Baku politinių mokslų mokyklos direktorių I. Mammadovą ir opozicinės partijos „Musavat“ pirmininko pavaduotoją; kadangi I. Mammadov kaltinamas tuo, kad po savo apsilankymo Ismajili mieste jis sukurstė riaušes minėtame mieste; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. vasario 4 d. Azerbaidžano valdžios institucijos suėmė ir nuo tada neteisėtai laiko opozicinės partijos REAL lyderį ir Europos Tarybos Baku politinių mokslų mokyklos direktorių I. Mammadovą ir opozicinės partijos „Musavat“ pirmininko pavaduotoją; kadangi I. Mammadov kaltinamas tuo, kad po savo apsilankymo Ismajili mieste jis sukurstė riaušes minėtame mieste;

| B. | kadangi pradinis kardomojo kalinimo laikotarpis buvo pratęstas du kartus, o tai akivaizdus mėginimas jį kalinti iki būsimų rinkimų; kadangi, naujausių ataskaitų duomenimis, Ilgar Mammadov buvo patalpintas karceryje, o tai kelia nerimą, kad jis izoliuojamas; |
| --- | --- |

B.

kadangi pradinis kardomojo kalinimo laikotarpis buvo pratęstas du kartus, o tai akivaizdus mėginimas jį kalinti iki būsimų rinkimų; kadangi, naujausių ataskaitų duomenimis, Ilgar Mammadov buvo patalpintas karceryje, o tai kelia nerimą, kad jis izoliuojamas;

| C. | kadangi, nors ir buvo priimtas EKP veiksmų planas, bendra žmogaus teisių padėtis Azerbaidžane per pastaruosius kelerius metus nuolat prastėjo, sykiu didėjo spaudimas NVO ir nepriklausomai žiniasklaidai ir jų bauginimas, dėl to opozicijos atstovų ir žmogaus teisių gynėjų, taip pat jaunimo ir socialinių tinklų aktyvistų gretose įsivyravo baimė ir patys žurnalistai ėmėsi cenzūros; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nors ir buvo priimtas EKP veiksmų planas, bendra žmogaus teisių padėtis Azerbaidžane per pastaruosius kelerius metus nuolat prastėjo, sykiu didėjo spaudimas NVO ir nepriklausomai žiniasklaidai ir jų bauginimas, dėl to opozicijos atstovų ir žmogaus teisių gynėjų, taip pat jaunimo ir socialinių tinklų aktyvistų gretose įsivyravo baimė ir patys žurnalistai ėmėsi cenzūros;

| D. | kadangi prieš suėmimą I. Mammadov buvo patvirtintas opozicinės partijos REAL kandidatu į Azerbaidžano prezidento rinkimus, numatytus 2013 m. spalio mėn.; |
| --- | --- |

D.

kadangi prieš suėmimą I. Mammadov buvo patvirtintas opozicinės partijos REAL kandidatu į Azerbaidžano prezidento rinkimus, numatytus 2013 m. spalio mėn.;

| E. | kadangi, žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės atstovų nuomone, I. Mammadov suimtas neteisėtai ir dėl politinių priežasčių ir tuo mėginama įbauginti opoziciją; |
| --- | --- |

E.

kadangi, žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės atstovų nuomone, I. Mammadov suimtas neteisėtai ir dėl politinių priežasčių ir tuo mėginama įbauginti opoziciją;

| F. | kadangi Komisija, Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja ir valstybių narių vyriausybės pareiškė, jog yra itin sunerimusios dėl šios bylos; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija, Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja ir valstybių narių vyriausybės pareiškė, jog yra itin sunerimusios dėl šios bylos;

| G. | kadangi ES pareiškė, jog yra itin sunerimusi dėl selektyvaus teisingumo politiniais tikslais vykdymo; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES pareiškė, jog yra itin sunerimusi dėl selektyvaus teisingumo politiniais tikslais vykdymo;

| H. | kadangi Europos Tarybos atstovui Baku nebuvo leista dalyvauti parengiamajame teismo posėdyje 2013 m. vasario mėn. ir kadangi Europos Tarybos ambasadorių grupei, kuri neseniai lankėsi Azerbaidžane, taip pat nebuvo neleista susitikti su I. Mammadovu; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Tarybos atstovui Baku nebuvo leista dalyvauti parengiamajame teismo posėdyje 2013 m. vasario mėn. ir kadangi Europos Tarybos ambasadorių grupei, kuri neseniai lankėsi Azerbaidžane, taip pat nebuvo neleista susitikti su I. Mammadovu;

| I. | kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvė (internete ir ne internete) yra esminis demokratiškos ir atviros visuomenės bruožas ir žmogaus teisių ir įstatymo viršenybės užtikrinimo garantas; |
| --- | --- |

I.

kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvė (internete ir ne internete) yra esminis demokratiškos ir atviros visuomenės bruožas ir žmogaus teisių ir įstatymo viršenybės užtikrinimo garantas;

| J. | kadangi žurnalistų, dienoraštininkų, kovotojų ir kitų mąstytojų žodžio laisvė ir toliau labai ribojama Azerbaidžane ir jie kaltinami fiktyviais pagrindais, persekiojami, bauginami ir fiziškai užpuolami; |
| --- | --- |

J.

kadangi žurnalistų, dienoraštininkų, kovotojų ir kitų mąstytojų žodžio laisvė ir toliau labai ribojama Azerbaidžane ir jie kaltinami fiktyviais pagrindais, persekiojami, bauginami ir fiziškai užpuolami;

| K. | kadangi nuo 2006 m. Baku centre yra faktiškai uždraustos demonstracijos ir kadangi neseniai įvestos naujos didelės baudos ir numatyti ilgesni administracinio sulaikymo laikotarpiai be leidimo rengiamų viešų susibūrimų organizatoriams ir dalyviams; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2006 m. Baku centre yra faktiškai uždraustos demonstracijos ir kadangi neseniai įvestos naujos didelės baudos ir numatyti ilgesni administracinio sulaikymo laikotarpiai be leidimo rengiamų viešų susibūrimų organizatoriams ir dalyviams;

| L. | kadangi neseniai Azerbaidžano valdžios institucijos paprašė, kad Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) misija Baku taptų paprasčiausiu projektų koordinavimo biuru, o tai prilygsta mėginimui apriboti kritiką, kurios tikimasi iš ESBO, dėl 2013 m. spalio mėn. numatytų prezidento rinkimų; |
| --- | --- |

L.

kadangi neseniai Azerbaidžano valdžios institucijos paprašė, kad Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) misija Baku taptų paprasčiausiu projektų koordinavimo biuru, o tai prilygsta mėginimui apriboti kritiką, kurios tikimasi iš ESBO, dėl 2013 m. spalio mėn. numatytų prezidento rinkimų;

| M. | kadangi, priešingai prisiimtiems įsipareigojimams, Didysis Medžlisas, Azerbaidžano parlamentas, patvirtino Baudžiamojo kodekso pataisas, kuriose numatyta iki trejų metų laisvės atėmimo bausmė už internete paskelbtą šmeižtą, o tai yra papildoma kliūtis sudaryti būtinas sąlygas nepriklausomai ir nešališkai žiniasklaidai Azerbaidžane; |
| --- | --- |

M.

kadangi, priešingai prisiimtiems įsipareigojimams, Didysis Medžlisas, Azerbaidžano parlamentas, patvirtino Baudžiamojo kodekso pataisas, kuriose numatyta iki trejų metų laisvės atėmimo bausmė už internete paskelbtą šmeižtą, o tai yra papildoma kliūtis sudaryti būtinas sąlygas nepriklausomai ir nešališkai žiniasklaidai Azerbaidžane;

| N. | kadangi Azerbaidžanas šiuo metu konsultuojasi su Europos Tarybos Venecijos komisija dėl šalies teisės aktų, reglamentuojančių šmeižtą, reformos, kuri būtina norint įvykdyti Europos žmogaus teisių teismo priimtus du sprendimus prieš Azerbaidžaną; kadangi, nepaisydamas to, Azerbaidžano parlamentas patvirtino naujas pataisas, kuriomis siekiama palengvinti šmeižtą reglamentuojančių nuostatų taikymą internete paskelbtai informacijai; |
| --- | --- |

N.

kadangi Azerbaidžanas šiuo metu konsultuojasi su Europos Tarybos Venecijos komisija dėl šalies teisės aktų, reglamentuojančių šmeižtą, reformos, kuri būtina norint įvykdyti Europos žmogaus teisių teismo priimtus du sprendimus prieš Azerbaidžaną; kadangi, nepaisydamas to, Azerbaidžano parlamentas patvirtino naujas pataisas, kuriomis siekiama palengvinti šmeižtą reglamentuojančių nuostatų taikymą internete paskelbtai informacijai;

| O. | kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir 2014 m. rotacijos tvarka perims pirmininkavimą šiai organizacijai, taip pat Azerbaidžanas yra Europos žmogaus teisių konvencijos šalis; |
| --- | --- |

O.

kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir 2014 m. rotacijos tvarka perims pirmininkavimą šiai organizacijai, taip pat Azerbaidžanas yra Europos žmogaus teisių konvencijos šalis;

| P. | kadangi Azerbaidžanas aktyviai dalyvauja vykdant Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystėje, veda derybas dėl asociacijos susitarimo ir dėl bendradarbiavimo iniciatyvų, paremtų Rytų partneryste, išplėtimo, yra vienas iš EURONEST steigėjų ir įsipareigojęs gerbti demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus – pagrindines vertybes, kuriomis paremtos šios iniciatyvos; |
| --- | --- |

P.

kadangi Azerbaidžanas aktyviai dalyvauja vykdant Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystėje, veda derybas dėl asociacijos susitarimo ir dėl bendradarbiavimo iniciatyvų, paremtų Rytų partneryste, išplėtimo, yra vienas iš EURONEST steigėjų ir įsipareigojęs gerbti demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus – pagrindines vertybes, kuriomis paremtos šios iniciatyvos;

| Q. | kadangi Azerbaidžanas priėmė naujus įstatymus, kuriais išplečiama baudžiamosios atsakomybės už šmeižtą apibrėžtis, sugriežtinamos taisyklės, reglamentuojančios nevyriausybinių organizacijų (NVO) finansavimą, ir numatomos daug griežtesnės bausmės už pažeidimus, susijusius su viešais susirinkimais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Azerbaidžanas priėmė naujus įstatymus, kuriais išplečiama baudžiamosios atsakomybės už šmeižtą apibrėžtis, sugriežtinamos taisyklės, reglamentuojančios nevyriausybinių organizacijų (NVO) finansavimą, ir numatomos daug griežtesnės bausmės už pažeidimus, susijusius su viešais susirinkimais;

| R. | kadangi Azerbaidžanas tapo nenuolatiniu Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) nariu 2012–2013 m. laikotarpiu ir įsipareigojo puoselėti Junginių Tautų chartijoje ir Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje įtvirtintas vertybes; |
| --- | --- |

R.

kadangi Azerbaidžanas tapo nenuolatiniu Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) nariu 2012–2013 m. laikotarpiu ir įsipareigojo puoselėti Junginių Tautų chartijoje ir Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje įtvirtintas vertybes;

| S. | kadangi 2013 m. yra svarbūs rinkimų Azerbaidžane, kuris įsipareigojo pagerinti bendras sąlygas demokratiniams rinkimams, metai; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2013 m. yra svarbūs rinkimų Azerbaidžane, kuris įsipareigojo pagerinti bendras sąlygas demokratiniams rinkimams, metai;

| 1. | pabrėžia, kad visapusiška pagarba žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principams sudaro bendradarbiavimo įgyvendinant Rytų partnerystę ir Azerbaidžano Europos Taryboje ir ESBO prisiimtų įsipareigojimų pagrindą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad visapusiška pagarba žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principams sudaro bendradarbiavimo įgyvendinant Rytų partnerystę ir Azerbaidžano Europos Taryboje ir ESBO prisiimtų įsipareigojimų pagrindą;

| 2. | griežtai smerkia I. Mammadovo sulaikymą, ragina jį nedelsiant ir nekeliant sąlygų paleisti ir nutraukti jo persekiojimą, taip pat primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas skubiai, laikantis teisingumo, skaidrumo ir nepriklausomumo principų ištirti jam keliamus kaltinimus; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia I. Mammadovo sulaikymą, ragina jį nedelsiant ir nekeliant sąlygų paleisti ir nutraukti jo persekiojimą, taip pat primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas skubiai, laikantis teisingumo, skaidrumo ir nepriklausomumo principų ištirti jam keliamus kaltinimus;

| 3. | ragina ES toliau teikti paramą Azerbaidžano Respublikai dedant pastangas sustiprinti demokratiją ir teisinę valstybę ir reformuoti teisminių institucijų bei teisėsaugos sistemas, ypatingą dėmesį skiriant žmogaus teisių apsaugai; |
| --- | --- |

3.

ragina ES toliau teikti paramą Azerbaidžano Respublikai dedant pastangas sustiprinti demokratiją ir teisinę valstybę ir reformuoti teisminių institucijų bei teisėsaugos sistemas, ypatingą dėmesį skiriant žmogaus teisių apsaugai;

| 4. | išreiškia rimtą susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų, vietos ir tarptautinių NVO pranešimų apie įtariamą suklastotų kaltinimų naudojimą prieš politikus, aktyvistus ir žurnalistus; |
| --- | --- |

4.

išreiškia rimtą susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjų, vietos ir tarptautinių NVO pranešimų apie įtariamą suklastotų kaltinimų naudojimą prieš politikus, aktyvistus ir žurnalistus;

| 5. | smerkia visus opozicinės partijos vadovų ar narių, aktyvistų, žurnalistų arba tinklaraštininkų bauginimus, areštus, sulaikymus arba persekiojimus vien tik už tai, kad laikydamiesi tarptautinių standartų jie išreiškė savo požiūrį ir pasinaudojo savo pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis; |
| --- | --- |

5.

smerkia visus opozicinės partijos vadovų ar narių, aktyvistų, žurnalistų arba tinklaraštininkų bauginimus, areštus, sulaikymus arba persekiojimus vien tik už tai, kad laikydamiesi tarptautinių standartų jie išreiškė savo požiūrį ir pasinaudojo savo pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis;

| 6. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nedviprasmiškai gerbti spaudos ir žiniasklaidos, tiek internetinės, tiek tradicinės, laisvę ir užtikrinti žodžio laisvę; |
| --- | --- |

6.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nedviprasmiškai gerbti spaudos ir žiniasklaidos, tiek internetinės, tiek tradicinės, laisvę ir užtikrinti žodžio laisvę;

| 7. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas vykdyti šalies teisės aktų, reglamentuojančių šmeižtą, reformą, kad už šmeižtą būtų skiriamos proporcingos baudos, o ne numatytas laisvės atėmimas; |
| --- | --- |

7.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas vykdyti šalies teisės aktų, reglamentuojančių šmeižtą, reformą, kad už šmeižtą būtų skiriamos proporcingos baudos, o ne numatytas laisvės atėmimas;

| 8. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas visapusiškai gerbti Azerbaidžano gyventojų susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

8.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas visapusiškai gerbti Azerbaidžano gyventojų susirinkimų laisvę;

| 9. | remia vykstančias derybas dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo ir patvirtina savo poziciją, kad toks susitarimas turi apimti išlygas ir kriterijus, susijusius su žmogaus teisių, ypač žiniasklaidos laisvės, žodžio laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės, apsauga ir skatinimu, kurie atspindi Azerbaidžano konstitucijoje įtvirtintus principus ir teises ir Azerbaidžano Europos Taryboje ir ESBO prisiimtus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

9.

remia vykstančias derybas dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo ir patvirtina savo poziciją, kad toks susitarimas turi apimti išlygas ir kriterijus, susijusius su žmogaus teisių, ypač žiniasklaidos laisvės, žodžio laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės, apsauga ir skatinimu, kurie atspindi Azerbaidžano konstitucijoje įtvirtintus principus ir teises ir Azerbaidžano Europos Taryboje ir ESBO prisiimtus įsipareigojimus;

| 10. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas teisės aktus dėl rinkimų, susirinkimų ir asociacijų bei žiniasklaidos laisvės suderinti su tarptautiniais standartais ir užtikrinti jų visapusišką vykdymą; |
| --- | --- |

10.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas teisės aktus dėl rinkimų, susirinkimų ir asociacijų bei žiniasklaidos laisvės suderinti su tarptautiniais standartais ir užtikrinti jų visapusišką vykdymą;

| 11. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) griežtai taikyti principą „parama pagal pažangą“, ypatingą dėmesį skiriant įtraukiems, laisviems ir teisingiems rinkimams, teisminių institucijų nepriklausomumui, demokratinėms reformoms ir pagrindinėms teisėms ir laisvėms, ir aiškiai nustatyti atsilikimo vykdant reformas pasekmes; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) griežtai taikyti principą „parama pagal pažangą“, ypatingą dėmesį skiriant įtraukiems, laisviems ir teisingiems rinkimams, teisminių institucijų nepriklausomumui, demokratinėms reformoms ir pagrindinėms teisėms ir laisvėms, ir aiškiai nustatyti atsilikimo vykdant reformas pasekmes;

| 12. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas dėti daugiau pastangų reformuojant visus teisminės sistemos aspektus: baudžiamąjį persekiojimą, teismo procesą, nuosprendžio priėmimą, sulaikymą ir apeliacijas; |
| --- | --- |

12.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas dėti daugiau pastangų reformuojant visus teisminės sistemos aspektus: baudžiamąjį persekiojimą, teismo procesą, nuosprendžio priėmimą, sulaikymą ir apeliacijas;

| 13. | ragina Komisijos Pirmininką José Manuel Barroso ES susirūpinimą dėl žmogaus teisių Azerbaidžane, įvardytą paskutinėje Europos kaimynystės politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitoje, išsakyti per planuojamą prezidento Ilhamo Aliyevo apsilankymą Briuselyje; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisijos Pirmininką José Manuel Barroso ES susirūpinimą dėl žmogaus teisių Azerbaidžane, įvardytą paskutinėje Europos kaimynystės politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitoje, išsakyti per planuojamą prezidento Ilhamo Aliyevo apsilankymą Briuselyje;

| 14. | remia EIVT darbą ir ragina ES delegacijos Baku atstovus per būsimus rinkimus ir toliau didelį dėmesį skirti susirūpinimą keliantiems žmogaus teisių klausimams, rodyti paramą žmogaus teisių gynėjams dalyvaujant renginiuose, kuriuos organizuoja pilietinės visuomenės atstovai, ir kalbant jų vardu, atidžiai stebėti teismo procesus ir remti žiniasklaidos laisvę, be kita ko, reikalaujant, kad vykstant rinkimų agitacijos kampanijai nepriklausomos radijo ir televizijos stotys galėtų patikimai transliuoti programas; |
| --- | --- |

14.

remia EIVT darbą ir ragina ES delegacijos Baku atstovus per būsimus rinkimus ir toliau didelį dėmesį skirti susirūpinimą keliantiems žmogaus teisių klausimams, rodyti paramą žmogaus teisių gynėjams dalyvaujant renginiuose, kuriuos organizuoja pilietinės visuomenės atstovai, ir kalbant jų vardu, atidžiai stebėti teismo procesus ir remti žiniasklaidos laisvę, be kita ko, reikalaujant, kad vykstant rinkimų agitacijos kampanijai nepriklausomos radijo ir televizijos stotys galėtų patikimai transliuoti programas;

| 15. | primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas suteikti besąlygišką leidimą vėl atidaryti Azerbaidžano žmogaus teisių namus ir be tolesnio atidėliojimo ir nekeliant administracinių kliūčių įregistruoti Rinkimų stebėsenos ir demokratinių tyrimų centrą ir Žmogaus teisių draugiją; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas suteikti besąlygišką leidimą vėl atidaryti Azerbaidžano žmogaus teisių namus ir be tolesnio atidėliojimo ir nekeliant administracinių kliūčių įregistruoti Rinkimų stebėsenos ir demokratinių tyrimų centrą ir Žmogaus teisių draugiją;

| 16. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas vykdyti visus Europos žmogaus teisių teismo sprendimus, susijusius su Azerbaidžanu; |
| --- | --- |

16.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas vykdyti visus Europos žmogaus teisių teismo sprendimus, susijusius su Azerbaidžanu;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos išorės veiksmų tarnybai, Europos Vadovų Tarybai, Komisijai, Azerbaidžano Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai, ESBO ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos išorės veiksmų tarnybai, Europos Vadovų Tarybai, Komisijai, Azerbaidžano Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai, ESBO ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/157 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/157

---

P7_TA(2013)0286

Rohinjų musulmonų padėtis

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rohinjų musulmonų padėties (2013/2669(RSP))

(2016/C 065/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Birmos (Mianmaro), visų pirma į 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją (1), į 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją (2) ir į 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Birmos (Mianmaro), visų pirma į 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją (1), į 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją (2) ir į 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl galimybės Mianmarui (Birmai) naudotis bendrosiomis tarifo privilegijomis atnaujinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl galimybės Mianmarui (Birmai) naudotis bendrosiomis tarifo privilegijomis atnaujinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į ES Užsienio reikalų tarybos 2013 m. balandžio 22 d. posėdžio išvadas dėl Mianmaro (Birmos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Užsienio reikalų tarybos 2013 m. balandžio 22 d. posėdžio išvadas dėl Mianmaro (Birmos),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 27 d. 2012-osios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Mianmare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 27 d. 2012-osios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Mianmare,

| — | atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. birželio 1 d. pareiškimą dėl Mianmaro (Birmos) vyriausybės ir Kačinų nepriklausomybės organizacijos sudaryto susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. birželio 1 d. pareiškimą dėl Mianmaro (Birmos) vyriausybės ir Kačinų nepriklausomybės organizacijos sudaryto susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingos Komisijos narės Kristalinos Georgievos 2012 m. rugpjūčio 9 d. pareiškimą dėl rohinjų musulmonų padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingos Komisijos narės Kristalinos Georgievos 2012 m. rugpjūčio 9 d. pareiškimą dėl rohinjų musulmonų padėties,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių pakomitečio delegacijos galutinę ataskaitą dėl žmogaus teisių Birmoje (Mianmare) 2013 m. balandžio 3–5 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių pakomitečio delegacijos galutinę ataskaitą dėl žmogaus teisių Birmoje (Mianmare) 2013 m. balandžio 3–5 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ribojamųjų priemonių rinkinį, nurodytą 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendime 2010/232/BUSP su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2011 m. spalio 27 d. Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1083/2011, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ribojamųjų priemonių rinkinį, nurodytą 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendime 2010/232/BUSP su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2011 m. spalio 27 d. Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1083/2011,

| — | atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. kovo 23 d. pareiškimą dėl smurtinių susirėmimų Meiktilos mieste Birmoje (Mianmare), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. kovo 23 d. pareiškimą dėl smurtinių susirėmimų Meiktilos mieste Birmoje (Mianmare),

| — | atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. balandžio 2 d. pareiškimą dėl 13 vaikų mirties gaisro musulmonų mokykloje Birmoje metu; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton atstovo spaudai 2013 m. balandžio 2 d. pareiškimą dėl 13 vaikų mirties gaisro musulmonų mokykloje Birmoje metu;

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir į jos 1967 m. protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 67/233 dėl žmogaus teisių padėties Mianmare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 67/233 dėl žmogaus teisių padėties Mianmare,

| — | atsižvelgdamas į UNHCR 2012 m. lapkričio 13 d. prašymą Pietryčių Azijos vyriausybėms laikyti savo valstybių sienas atviras asmenims, bėgantiems iš Birmos jūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNHCR 2012 m. lapkričio 13 d. prašymą Pietryčių Azijos vyriausybėms laikyti savo valstybių sienas atviras asmenims, bėgantiems iš Birmos jūra,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo 2013 m. kovo 6 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Birmoje (Mianmare) ir į jo 2013 m. birželio 11 d. pareiškimą, kad Rachino valstijoje prieš rohinjus vykdomi pažeidimai yra plačiai paplitę ir sistemingi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo 2013 m. kovo 6 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Birmoje (Mianmare) ir į jo 2013 m. birželio 11 d. pareiškimą, kad Rachino valstijoje prieš rohinjus vykdomi pažeidimai yra plačiai paplitę ir sistemingi,

| — | atsižvelgdamas į Aun San Suu Kyi 2013 m. gegužės 27 d. pareiškimą dėl rohinjų musulmonams taikomos dviejų vaikų politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aun San Suu Kyi 2013 m. gegužės 27 d. pareiškimą dėl rohinjų musulmonams taikomos dviejų vaikų politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio mėn. Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) aukščiausiojo lygio susitikime priimtą sprendimą dėl 2014 m. pirmininkavimo ASEAN teisių suteikimo Birmai (Mianmarui), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio mėn. Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) aukščiausiojo lygio susitikime priimtą sprendimą dėl 2014 m. pirmininkavimo ASEAN teisių suteikimo Birmai (Mianmarui),

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių stebėjimo organizacijos 2013 m. balandžio 22 d. pranešimą „Jūs galite tik melstis. Nusikaltimai žmoniškumui ir rohinjų musulmonų etninis valymas Birmos Rachinų valstijoje“ (angl. „All You Can Do is Pray: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma‘s Rakhine State“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių stebėjimo organizacijos 2013 m. balandžio 22 d. pranešimą „Jūs galite tik melstis. Nusikaltimai žmoniškumui ir rohinjų musulmonų etninis valymas Birmos Rachinų valstijoje“ (angl. „All You Can Do is Pray: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma‘s Rakhine State“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi rohinjų mažumos persekiojimas ir smurtas prieš juos vis stiprėja, visų pirma naikinant jų turtą ir religinių apeigų vietas, vykdant masinius sulaikymus, savavališkai įkalinant, kankinant, prievartaujant ir ribojant judėjimo, santuokos ir prieigos prie švietimo teises; |
| --- | --- |

A.

kadangi rohinjų mažumos persekiojimas ir smurtas prieš juos vis stiprėja, visų pirma naikinant jų turtą ir religinių apeigų vietas, vykdant masinius sulaikymus, savavališkai įkalinant, kankinant, prievartaujant ir ribojant judėjimo, santuokos ir prieigos prie švietimo teises;

| B. | kadangi Rachinų valstijoje prasidėjęs religinis smurtas išplito visoje šalyje; kadangi nuo 2013 m. kovo iki gegužės mėn. buvo gauta nemažai pranešimų apie antimusulmoniškus išpuolius Rangūno dalinyje, Mandalėjuje ir Pegu, taip pat Kačinų ir Šanų valstijose. Jų metu 46 asmenys žuvo, o 14 000 buvo perkelta; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rachinų valstijoje prasidėjęs religinis smurtas išplito visoje šalyje; kadangi nuo 2013 m. kovo iki gegužės mėn. buvo gauta nemažai pranešimų apie antimusulmoniškus išpuolius Rangūno dalinyje, Mandalėjuje ir Pegu, taip pat Kačinų ir Šanų valstijose. Jų metu 46 asmenys žuvo, o 14 000 buvo perkelta;

| C. | kadangi religinio pobūdžio smurtas šiuo metu išplito į naują Burmos teritoriją: Šanų valstijos Lašijo mieste 2013 m. gegužės 28 d. minia degino parduotuves, o 2013 m. birželio 4 d. Pareino gyvenvietėje tris rohinjų moteris nužudė policija per susirėmimus, kilusius dėl būsto perkeltajai mažumai; |
| --- | --- |

C.

kadangi religinio pobūdžio smurtas šiuo metu išplito į naują Burmos teritoriją: Šanų valstijos Lašijo mieste 2013 m. gegužės 28 d. minia degino parduotuves, o 2013 m. birželio 4 d. Pareino gyvenvietėje tris rohinjų moteris nužudė policija per susirėmimus, kilusius dėl būsto perkeltajai mažumai;

| D. | kadangi daugiau kaip 130 000 perkeltų rohinjų tebegyvena stovyklose ir kitose teritorijose, o Birmos (Mianmaro) vyriausybė leido suteikti tik labai nedidelę ir poreikių neatitinkančią humanitarinę pagalbą rohinjų rizikos grupėms; kadangi daug rohinjų įkalinti vietovėse, kuriose didelė potvynių galimybė ir kur jie kenčia nuo musoninių liūčių ir ciklonų; kadangi jie negali grįžti į savo namus dėl tebesitęsiančio smurto arba dėl to, kad jų namai buvo sunaikinti, arba dėl to, kad saugumo pajėgos neleidžia jiems palikti stovyklų, kuriose jie laikomi; |
| --- | --- |

D.

kadangi daugiau kaip 130 000 perkeltų rohinjų tebegyvena stovyklose ir kitose teritorijose, o Birmos (Mianmaro) vyriausybė leido suteikti tik labai nedidelę ir poreikių neatitinkančią humanitarinę pagalbą rohinjų rizikos grupėms; kadangi daug rohinjų įkalinti vietovėse, kuriose didelė potvynių galimybė ir kur jie kenčia nuo musoninių liūčių ir ciklonų; kadangi jie negali grįžti į savo namus dėl tebesitęsiančio smurto arba dėl to, kad jų namai buvo sunaikinti, arba dėl to, kad saugumo pajėgos neleidžia jiems palikti stovyklų, kuriose jie laikomi;

| E. | kadangi dešimtys tūkstančių rohinjų pabėgo jūra, kad išvengtų persekiojimų, ir kadangi šimtai žmonių žuvo nuskendus laivams arba dėl to, kad buvo išstumti į jūrą; kadangi pranešama, jog beveik 1 700 rohinjų, bandžiusių pabėgti iš Burmos, siaubingomis sąlygomis laikomi Tailando imigrantų sulaikymo centruose; |
| --- | --- |

E.

kadangi dešimtys tūkstančių rohinjų pabėgo jūra, kad išvengtų persekiojimų, ir kadangi šimtai žmonių žuvo nuskendus laivams arba dėl to, kad buvo išstumti į jūrą; kadangi pranešama, jog beveik 1 700 rohinjų, bandžiusių pabėgti iš Burmos, siaubingomis sąlygomis laikomi Tailando imigrantų sulaikymo centruose;

| F. | kadangi 2013 m. balandžio 23 d. nepriklausoma tyrimų komisija, kuri 2012 m. rugpjūčio mėn. buvo sudaryta tam, kad ištirtų religinio pobūdžio smurtą Rachinų valstijoje, pateikė ataskaitą ir rekomendacijas, kurias taikant būtų galima sumažinti įtampą, tačiau ji atsisakė pripažinti rohinjų tapatybę, nenustatė atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, įvykdytus per neramumus, palankiai įvertino laikiną musulmonų ir budistų bendruomenių atskyrimą ir rekomendavo įgyvendinti nepriimtiną musulmonų gimstamumo kontrolę; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2013 m. balandžio 23 d. nepriklausoma tyrimų komisija, kuri 2012 m. rugpjūčio mėn. buvo sudaryta tam, kad ištirtų religinio pobūdžio smurtą Rachinų valstijoje, pateikė ataskaitą ir rekomendacijas, kurias taikant būtų galima sumažinti įtampą, tačiau ji atsisakė pripažinti rohinjų tapatybę, nenustatė atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, įvykdytus per neramumus, palankiai įvertino laikiną musulmonų ir budistų bendruomenių atskyrimą ir rekomendavo įgyvendinti nepriimtiną musulmonų gimstamumo kontrolę;

| G. | kadangi nepaisant to, jog Birmos Prezidentas U Thein Sein savo 2013 m. gegužės 6 d. kalboje pažadėjo, kad jo vyriausybė užtikrins pagrindines musulmonų teises Rachinų valstijoje, ir netgi ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad šalyje būtų daugiau pilietinių laisvių, sunki rohinjų padėtis ir apskritai etniniai santykiai gali pakenkti visam Birmos (Mianmaro) reformų procesui; kadangi remiantis patikimomis nepriklausomomis ataskaitomis matyti, jog Birmos valdžios institucijų bendradarbiavimas vykdant nusikaltimus žmoniškumui rohinjų mažumos atžvilgiu lėmė tai, kad Rachinų valstija vis labiau izoliuojama religiniu pagrindu; |
| --- | --- |

G.

kadangi nepaisant to, jog Birmos Prezidentas U Thein Sein savo 2013 m. gegužės 6 d. kalboje pažadėjo, kad jo vyriausybė užtikrins pagrindines musulmonų teises Rachinų valstijoje, ir netgi ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad šalyje būtų daugiau pilietinių laisvių, sunki rohinjų padėtis ir apskritai etniniai santykiai gali pakenkti visam Birmos (Mianmaro) reformų procesui; kadangi remiantis patikimomis nepriklausomomis ataskaitomis matyti, jog Birmos valdžios institucijų bendradarbiavimas vykdant nusikaltimus žmoniškumui rohinjų mažumos atžvilgiu lėmė tai, kad Rachinų valstija vis labiau izoliuojama religiniu pagrindu;

| H. | kadangi Birmos (Mianmaro) vyriausybė neseniai pareiškė, jog vėl bus taikoma dviejų vaikų politika; kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių klausimais Birmoje (Mianmare) Tomás Ojea Quintana šią politiką pasmerkė kaip diskriminacinę ir priverstinę rohinjams Rachinų valstijoje taikomą priemonę, kuri pažeidžia pagrindines rohinjų žmogaus teises, taip pat Birmos tarptautines žmogaus teisių prievoles ir įsipareigojimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Birmos (Mianmaro) vyriausybė neseniai pareiškė, jog vėl bus taikoma dviejų vaikų politika; kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių klausimais Birmoje (Mianmare) Tomás Ojea Quintana šią politiką pasmerkė kaip diskriminacinę ir priverstinę rohinjams Rachinų valstijoje taikomą priemonę, kuri pažeidžia pagrindines rohinjų žmogaus teises, taip pat Birmos tarptautines žmogaus teisių prievoles ir įsipareigojimus;

| I. | kadangi tarptautinė bendruomenė paragino Birmos vyriausybę persvarstyti savo 1982 m. Pilietybės įstatymą, kad užtikrintų pilietybės suteikimą rohinjams ir pašalintų ilgalaikio rohinjų etninės mažumos diskriminavimo pagrindą; |
| --- | --- |

I.

kadangi tarptautinė bendruomenė paragino Birmos vyriausybę persvarstyti savo 1982 m. Pilietybės įstatymą, kad užtikrintų pilietybės suteikimą rohinjams ir pašalintų ilgalaikio rohinjų etninės mažumos diskriminavimo pagrindą;

| J. | kadangi 65 metų amžiaus gydytojas iš Rachinų valstijos Dr. Tun Aung, gerbiamas bendruomenės lyderis, 2012 m. birželio mėn. buvo suimtas ir nuteistas 17 metų kalėti ir kadangi žmogaus teisių grupės (įskaitant organizaciją „Amnesty International“) šį veiksmą griežtai pasmerkė kaip politiškai motyvuotą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 65 metų amžiaus gydytojas iš Rachinų valstijos Dr. Tun Aung, gerbiamas bendruomenės lyderis, 2012 m. birželio mėn. buvo suimtas ir nuteistas 17 metų kalėti ir kadangi žmogaus teisių grupės (įskaitant organizaciją „Amnesty International“) šį veiksmą griežtai pasmerkė kaip politiškai motyvuotą;

| K. | kadangi remiantis Žmogaus teisių stebėjimo organizacijos pranešimu „Jūs galite tik melstis. Nusikaltimai žmoniškumui ir rohinjų musulmonų etninis valymas Birmos Rachinų valstijoje“, kuris buvo paskelbtas 2013 m. balandžio 22 d., praėjusiais metais prieš rohinjus vykdyti pažeidimai, prie kurių galbūt prisidėjo valstybės agentūros, prilygsta nusikaltimams žmoniškumui ir etniniam valymui; kadangi šiame pranešime taip pat pateikiama įrodymų, jog keturiose Rachinų valstijos vietovėse rasta 2012 m. masinių kapaviečių; |
| --- | --- |

K.

kadangi remiantis Žmogaus teisių stebėjimo organizacijos pranešimu „Jūs galite tik melstis. Nusikaltimai žmoniškumui ir rohinjų musulmonų etninis valymas Birmos Rachinų valstijoje“, kuris buvo paskelbtas 2013 m. balandžio 22 d., praėjusiais metais prieš rohinjus vykdyti pažeidimai, prie kurių galbūt prisidėjo valstybės agentūros, prilygsta nusikaltimams žmoniškumui ir etniniam valymui; kadangi šiame pranešime taip pat pateikiama įrodymų, jog keturiose Rachinų valstijos vietovėse rasta 2012 m. masinių kapaviečių;

| L. | kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvė tiek internete, tiek ir ne internete atlieka svarbų vaidmenį atskleidžiant ir dokumentuojant žmogaus teisių pažeidimus ir reikalaujant, kad vyriausybės už tai atsakytų; |
| --- | --- |

L.

kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvė tiek internete, tiek ir ne internete atlieka svarbų vaidmenį atskleidžiant ir dokumentuojant žmogaus teisių pažeidimus ir reikalaujant, kad vyriausybės už tai atsakytų;

| M. | kadangi pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją kiekvienas žmogus turi teisę prašyti prieglobsčio nuo persekiojimo; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją kiekvienas žmogus turi teisę prašyti prieglobsčio nuo persekiojimo;

| 1. | smerkia sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir smurtą, nukreiptą prieš rohinjų musulmonus Birmoje (Minmare) ir ragina visas šalis susilaikyti nuo smurto naudojimo; |
| --- | --- |

1.

smerkia sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir smurtą, nukreiptą prieš rohinjų musulmonus Birmoje (Minmare) ir ragina visas šalis susilaikyti nuo smurto naudojimo;

| 2. | išreiškia užuojautą smurto ir neteisėto persekiojimo Birmoje (Mianmare) aukoms; |
| --- | --- |

2.

išreiškia užuojautą smurto ir neteisėto persekiojimo Birmoje (Mianmare) aukoms;

| 3. | pripažįsta veiksmus, kurių Birmoje (Mianmare) ėmėsi Prezidentas U Thein Sein ir kiti reformatoriai, siekdami praeitais metais vykdyti demokratines reformas; tačiau apgailestauja, kad vyriausybei nepavyko apsaugoti rohinjų nuo organizuoto smurto ir ragina vyriausybę ir Birmos (Mianmaro) visuomenę nedelsiant imtis veiksmų ir nutraukti žmogaus teisių pažeidimus bei patraukti atsakomybėn smurto išpuolių ir kitų susijusių pažeidimų kaltinimus; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta veiksmus, kurių Birmoje (Mianmare) ėmėsi Prezidentas U Thein Sein ir kiti reformatoriai, siekdami praeitais metais vykdyti demokratines reformas; tačiau apgailestauja, kad vyriausybei nepavyko apsaugoti rohinjų nuo organizuoto smurto ir ragina vyriausybę ir Birmos (Mianmaro) visuomenę nedelsiant imtis veiksmų ir nutraukti žmogaus teisių pažeidimus bei patraukti atsakomybėn smurto išpuolių ir kitų susijusių pažeidimų kaltinimus;

| 4. | primygtinai reikalauja, kad Birmos (Mianmaro) vyriausybė užtikrintų, kad jos saugumo pajėgos imasi visų galimų veiksmų, siekdamos apsaugoti rohinjų musulmonus nuo smurto išpuolių; išreiškia didelį susirūpinimą dėl įtarimų, kad Birmos saugumo pajėgų nariai dalyvavo smurto aktuose ir pakartoja savo primygtiną raginimą atlikti išsamų ir nepriklausomą šių kaltinimų tyrimą, padedant Jungtinėms Tautoms; |
| --- | --- |

4.

primygtinai reikalauja, kad Birmos (Mianmaro) vyriausybė užtikrintų, kad jos saugumo pajėgos imasi visų galimų veiksmų, siekdamos apsaugoti rohinjų musulmonus nuo smurto išpuolių; išreiškia didelį susirūpinimą dėl įtarimų, kad Birmos saugumo pajėgų nariai dalyvavo smurto aktuose ir pakartoja savo primygtiną raginimą atlikti išsamų ir nepriklausomą šių kaltinimų tyrimą, padedant Jungtinėms Tautoms;

| 5. | pabrėžia būtinybę nedelsiant imtis veiksmų ir imtis veiksmų dėl humanitarinės rizikos, su kuria susiduria perkeltieji asmenys, ypač rohinjai Birmoje (Mianmare); pakartoja savo raginimą, kad Birmos (Mianmaro) vyriausybė JT agentūroms ir humanitarinėms NVO, žurnalistams ir diplomatams suteiktų laisvą prieigą visose šalies dalyse, įskaitant Rachinų valstiją, ir visoms, konflikto ir sektantų smurto paliestoms bendruomenėms suteikti neribotas galimybes pasinaudoti humanitarine pagalba; ragina Birmos valdžios institucijas nedelsiant pagerinti sąlygas perkeltųjų rohinjų stovyklose; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia būtinybę nedelsiant imtis veiksmų ir imtis veiksmų dėl humanitarinės rizikos, su kuria susiduria perkeltieji asmenys, ypač rohinjai Birmoje (Mianmare); pakartoja savo raginimą, kad Birmos (Mianmaro) vyriausybė JT agentūroms ir humanitarinėms NVO, žurnalistams ir diplomatams suteiktų laisvą prieigą visose šalies dalyse, įskaitant Rachinų valstiją, ir visoms, konflikto ir sektantų smurto paliestoms bendruomenėms suteikti neribotas galimybes pasinaudoti humanitarine pagalba; ragina Birmos valdžios institucijas nedelsiant pagerinti sąlygas perkeltųjų rohinjų stovyklose;

| 6. | primygtinai reikalauja, kad visos regiono šalys laikytųsi savo tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su pabėgėlių teisėmis, atidarytų sienas rohinjų prieglobsčio prašytojams ir jiems suteiktų bent laikiną apsaugą, tuo pat metu remdamos Birmos vyriausybę, kuri šiuo svarbiu klausimu siekia surasti ilgalaikį ir teisingą sprendimą; |
| --- | --- |

6.

primygtinai reikalauja, kad visos regiono šalys laikytųsi savo tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su pabėgėlių teisėmis, atidarytų sienas rohinjų prieglobsčio prašytojams ir jiems suteiktų bent laikiną apsaugą, tuo pat metu remdamos Birmos vyriausybę, kuri šiuo svarbiu klausimu siekia surasti ilgalaikį ir teisingą sprendimą;

| 7. | ragina Tailando vyriausybę nedelsiant nutraukti nehumanišką mažiausiai 1 700 rohinjų prieglobsčio prašytojų sulaikymą ir jiems suteikti galimybes kreiptis į JT pabėgėlių agentūras; apgailestauja, kad Tailando vyriausybė kol kas nesugebėjo UNHCR leisti atlikti rohinjų prieglobsčio prašytojų pabėgėlio statuso nustatymo procedūras; |
| --- | --- |

7.

ragina Tailando vyriausybę nedelsiant nutraukti nehumanišką mažiausiai 1 700 rohinjų prieglobsčio prašytojų sulaikymą ir jiems suteikti galimybes kreiptis į JT pabėgėlių agentūras; apgailestauja, kad Tailando vyriausybė kol kas nesugebėjo UNHCR leisti atlikti rohinjų prieglobsčio prašytojų pabėgėlio statuso nustatymo procedūras;

| 8. | primygtinai reikalauja, kad Birmos vyriausybė leistų šalyje įkurti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą ir jo padalinius valstijose, siekiant šalyje vykdyti tinkamą žmogaus teisių padėties kontrolę; |
| --- | --- |

8.

primygtinai reikalauja, kad Birmos vyriausybė leistų šalyje įkurti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą ir jo padalinius valstijose, siekiant šalyje vykdyti tinkamą žmogaus teisių padėties kontrolę;

| 9. | pritaria Prezidento U Thein Sein pažadui visus smurto kaltininkus patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir jo įsipareigojimui įtvirtinti daugiakultūrę, daugiatautę ir įvairius tikėjimus išpažįstančią visuomenę; ragina Prezidentą imtis tolesnių veiksmų ir sustiprinti teisinę valstybę bei išnagrinėti esmines smurtą sukėlusias priežastis; |
| --- | --- |

9.

pritaria Prezidento U Thein Sein pažadui visus smurto kaltininkus patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir jo įsipareigojimui įtvirtinti daugiakultūrę, daugiatautę ir įvairius tikėjimus išpažįstančią visuomenę; ragina Prezidentą imtis tolesnių veiksmų ir sustiprinti teisinę valstybę bei išnagrinėti esmines smurtą sukėlusias priežastis;

| 10. | pritaria 2013 m. birželio 4 d. Prezidento U Thein Sein pareiškimui, kuriame jis pažymėjo, kad Birmoje (Mianmare) bus paleisti visi politiniai kaliniai; dar kartą pakartoja savo poziciją, kad visų politinių kalinių, įskaitant dr. Tun Aung, paleidimas turi vykti nedelsiant, nenustatant jokių sąlygų ir jiems atkuriant visas jų teises ir laisves; |
| --- | --- |

10.

pritaria 2013 m. birželio 4 d. Prezidento U Thein Sein pareiškimui, kuriame jis pažymėjo, kad Birmoje (Mianmare) bus paleisti visi politiniai kaliniai; dar kartą pakartoja savo poziciją, kad visų politinių kalinių, įskaitant dr. Tun Aung, paleidimas turi vykti nedelsiant, nenustatant jokių sąlygų ir jiems atkuriant visas jų teises ir laisves;

| 11. | ragina vyriausybę toliau ieškoti tvarių sprendimų pirminėms įtampos priežastims šalinti, kuriais, be kita ko, būtų sprendžiama rohinjų statuso problema, ir juos įgyvendinti; dar kartą pakartoja savo ankstesnį reikalavimą iš dalies pakeisti ar panaikinti 1982 m. Pilietybės įstatymą, siekiant, kad rohinjai turėtų tas pačias galimybes gauti Birmos pilietybę, pagal kurią jiems būtų numatytos tiek teisės, tiek ir pareigos, vadovaujantis tarptautiniais žmogaus teisių standartais ir pagal šalies įsipareigojimus pagal JT vaiko teisių konvencijos 7 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

11.

ragina vyriausybę toliau ieškoti tvarių sprendimų pirminėms įtampos priežastims šalinti, kuriais, be kita ko, būtų sprendžiama rohinjų statuso problema, ir juos įgyvendinti; dar kartą pakartoja savo ankstesnį reikalavimą iš dalies pakeisti ar panaikinti 1982 m. Pilietybės įstatymą, siekiant, kad rohinjai turėtų tas pačias galimybes gauti Birmos pilietybę, pagal kurią jiems būtų numatytos tiek teisės, tiek ir pareigos, vadovaujantis tarptautiniais žmogaus teisių standartais ir pagal šalies įsipareigojimus pagal JT vaiko teisių konvencijos 7 straipsnio nuostatas;

| 12. | kritikuoja 2013 m. birželio 11 d. Birmos imigracijos ministro Khin Yi pareiškimą, kuriame jis išreiškė pritarimą dviejų vaikų politikos sugrąžinimui; |
| --- | --- |

12.

kritikuoja 2013 m. birželio 11 d. Birmos imigracijos ministro Khin Yi pareiškimą, kuriame jis išreiškė pritarimą dviejų vaikų politikos sugrąžinimui;

| 13. | pritaria neseniai paskelbtai opozicijos lyderės Aung San Suu Kyi deklaracijai, kurioje ji protestuoja prieš dviejų vaikų politikos, taikytinos rohinjams, sugrąžinimą ir primygtinai reikalauja, kad Birmos vyriausybė nedelsiant atšauktų šį reglamentą ir kitas prievartos ar diskriminuojančias politikas, taisykles, reglamentus ar įstatymus; |
| --- | --- |

13.

pritaria neseniai paskelbtai opozicijos lyderės Aung San Suu Kyi deklaracijai, kurioje ji protestuoja prieš dviejų vaikų politikos, taikytinos rohinjams, sugrąžinimą ir primygtinai reikalauja, kad Birmos vyriausybė nedelsiant atšauktų šį reglamentą ir kitas prievartos ar diskriminuojančias politikas, taisykles, reglamentus ar įstatymus;

| 14. | pabrėžia, kaip svarbu atlikti teisinius ir administracinius pokyčius, būtinus užtikrinti visuotinį Birmos gyventojų dalyvavimą, įskaitant mažumas, 2014 m. rinkimuose; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kaip svarbu atlikti teisinius ir administracinius pokyčius, būtinus užtikrinti visuotinį Birmos gyventojų dalyvavimą, įskaitant mažumas, 2014 m. rinkimuose;

| 15. | ragina Pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę išnagrinėti šį klausimą aukščiausiu lygiu, bendraujant su Birma (Mianmaru) ir kitomis Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

15.

ragina Pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę išnagrinėti šį klausimą aukščiausiu lygiu, bendraujant su Birma (Mianmaru) ir kitomis Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis;

| 16. | primena, kad Europos Sąjunga neseniai pakartotinai Birmai (Mianmarui) nustatė bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą; pakartoja, kad šių lengvatinių tarifų taikymas priklauso nuo pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių laikymosi; primygtinai reikalauja, kad Komisija atidžiai stebėtų, kaip Birmos valdžios institucijos laikosi šių sąlygų; |
| --- | --- |

16.

primena, kad Europos Sąjunga neseniai pakartotinai Birmai (Mianmarui) nustatė bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą; pakartoja, kad šių lengvatinių tarifų taikymas priklauso nuo pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių laikymosi; primygtinai reikalauja, kad Komisija atidžiai stebėtų, kaip Birmos valdžios institucijos laikosi šių sąlygų;

| 17. | prašo, kad Komisija, pateikdama Parlamentui ir Tarybai deleguotąjį aktą dėl BLS taikymo pratęsimo po 2013 m. gruodžio 31 d. Birmai (Mianmarui), kartu pridėtų ir pranešimą dėl principų, išdėstytų BLS reglamento konvencijose, rimtų ir sisteminių pažeidimo atvejų nenustatymo, ypač dėl rohinjų; |
| --- | --- |

17.

prašo, kad Komisija, pateikdama Parlamentui ir Tarybai deleguotąjį aktą dėl BLS taikymo pratęsimo po 2013 m. gruodžio 31 d. Birmai (Mianmarui), kartu pridėtų ir pranešimą dėl principų, išdėstytų BLS reglamento konvencijose, rimtų ir sisteminių pažeidimo atvejų nenustatymo, ypač dėl rohinjų;

| 18. | ragina Komisiją prieš formuluojant pasiūlymą dėl derybinių nurodymų veiksmingai ir nuodugniai įvertinti numatomo dvišalio investicijų susitarimo poveikį žmogaus teisėms ir vykstant šiam procesui plačiai konsultuotis su Parlamentu ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją prieš formuluojant pasiūlymą dėl derybinių nurodymų veiksmingai ir nuodugniai įvertinti numatomo dvišalio investicijų susitarimo poveikį žmogaus teisėms ir vykstant šiam procesui plačiai konsultuotis su Parlamentu ir pilietine visuomene;

| 19. | tikisi, kad EIVT konsultuosis su Parlamentu ir jį reguliariai informuos apie dialogo žmogaus teisių klausimais su Birma (Mianmaru) užmezgimo procesą; prašo EIVT ir valstybes narės parengti tikslių žmogaus teisių standartų sąrašą, pagal kurį būtų įvertinta Birmos valdžios institucijų vykdomų reformų pažanga; pabrėžia tai, kad tolesni ES ir Birmos vadovybės santykiai priklauso nuo apčiuopiamos pažangos, ypač dėl rohinjų padėties; |
| --- | --- |

19.

tikisi, kad EIVT konsultuosis su Parlamentu ir jį reguliariai informuos apie dialogo žmogaus teisių klausimais su Birma (Mianmaru) užmezgimo procesą; prašo EIVT ir valstybes narės parengti tikslių žmogaus teisių standartų sąrašą, pagal kurį būtų įvertinta Birmos valdžios institucijų vykdomų reformų pažanga; pabrėžia tai, kad tolesni ES ir Birmos vadovybės santykiai priklauso nuo apčiuopiamos pažangos, ypač dėl rohinjų padėties;

| 20. | ragina sukurti stiprią ir akivaizdžią pilietinę visuomenę, kurioje rohinjai būtų atstovaujami, dalyvautų ES ir Birmos darbo grupės, kuri bus įkurta šiais metais, darbe ir pasinaudoti ES ir Egipto darbo grupės pakirtimi; |
| --- | --- |

20.

ragina sukurti stiprią ir akivaizdžią pilietinę visuomenę, kurioje rohinjai būtų atstovaujami, dalyvautų ES ir Birmos darbo grupės, kuri bus įkurta šiais metais, darbe ir pasinaudoti ES ir Egipto darbo grupės pakirtimi;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Birmos (Mianmaro) parlamentui ir vyriausybei, ASEAN generaliniam sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių klausimais Mianmare, JT pabėgėlių reikalų vyriausiajam komisarui ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai, regiono šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Birmos (Mianmaro) parlamentui ir vyriausybei, ASEAN generaliniam sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių klausimais Mianmare, JT pabėgėlių reikalų vyriausiajam komisarui ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai, regiono šalių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0142.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0355.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0464.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0218.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. birželio 11 d., antradienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/162

---

P7_TA(2013)0234

Rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-osios sesija

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-osios sesijos (2013/2034(INI))

(2016/C 065/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ESS), ypač į jos 21 ir 34 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ESS), ypač į jos 21 ir 34 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-osios sesijos, kurį pateikė Alexander Graf Lambsdorff ALDE frakcijos vardu (B7-0083/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-osios sesijos, kurį pateikė Alexander Graf Lambsdorff ALDE frakcijos vardu (B7-0083/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2003/444/BUSP,

| — | atsižvelgdamas į ES prioritetus Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 67-ojoje sesijoje, kuriuos Taryba patvirtino 2012 m. liepos 23 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES prioritetus Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 67-ojoje sesijoje, kuriuos Taryba patvirtino 2012 m. liepos 23 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (COM(2003)0526),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 67-ąją sesiją, ypač į šios institucijos rezoliucijas dėl Sutarties dėl prekybos ginklais (2), dėl kas ketverius metus atliekamos išsamios operatyvinės veiklos, susijusios su JT sistemos vystymu, politikos peržiūros (3), dėl religijos arba tikėjimo laisvės (4), dėl demokratinės ir teisingos tarptautinės santvarkos skatinimo (5), dėl tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimo žmogaus teisių srityje (6), dėl teisinės valstybės nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (7) ir dėl moterų, nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginkluotės kontrolės (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 67-ąją sesiją, ypač į šios institucijos rezoliucijas dėl Sutarties dėl prekybos ginklais (2), dėl kas ketverius metus atliekamos išsamios operatyvinės veiklos, susijusios su JT sistemos vystymu, politikos peržiūros (3), dėl religijos arba tikėjimo laisvės (4), dėl demokratinės ir teisingos tarptautinės santvarkos skatinimo (5), dėl tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimo žmogaus teisių srityje (6), dėl teisinės valstybės nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis (7) ir dėl moterų, nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginkluotės kontrolės (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (9),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 31 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją, kurioje priimta Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 31 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją, kurioje priimta Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją (10),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 5 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją „Žmogaus teisių skatinimas, apsauga ir naudojimasis jomis internete“, kurioje pripažįstama žmogaus teisių apsaugos ir laisvo informacijos srauto internete svarba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 5 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją „Žmogaus teisių skatinimas, apsauga ir naudojimasis jomis internete“, kurioje pripažįstama žmogaus teisių apsaugos ir laisvo informacijos srauto internete svarba,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 67-osios sesijos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 67-osios sesijos (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. balandžio 18 d. rekomendaciją Tarybai dėl JT principo „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (angl. R2P) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. balandžio 18 d. rekomendaciją Tarybai dėl JT principo „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (angl. R2P) (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją „ES kaip pasaulinio masto veikėja: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją „ES kaip pasaulinio masto veikėja: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl 22-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl 22-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos (15),

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio jungtinės delegacijos JT Generalinės Asamblėjos 67-ojoje sesijoje 2012 m. spalio 28–29 d. pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio jungtinės delegacijos JT Generalinės Asamblėjos 67-ojoje sesijoje 2012 m. spalio 28–29 d. pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 3 dalį ir 97 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 3 dalį ir 97 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0202/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0202/2013),

| A. | kadangi, atsižvelgiant į didėjančią globalizaciją ir valstybių bei visuomenių tarpusavio ryšius, didėja poreikis ir yra daugiau galimybių nustatyti bendras taisykles ir sprendimų priėmimo mechanizmus, siekiant bendrai spręsti kylančius pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

A.

kadangi, atsižvelgiant į didėjančią globalizaciją ir valstybių bei visuomenių tarpusavio ryšius, didėja poreikis ir yra daugiau galimybių nustatyti bendras taisykles ir sprendimų priėmimo mechanizmus, siekiant bendrai spręsti kylančius pasaulinius uždavinius;

| B. | kadangi dėl pasaulio politikos formavimo procesų susiskaidymo ir tarptautinių bei tarpvalstybinių forumų daugėjimo atsiranda naujų sudėtingų klausimų tarptautinių santykių srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl pasaulio politikos formavimo procesų susiskaidymo ir tarptautinių bei tarpvalstybinių forumų daugėjimo atsiranda naujų sudėtingų klausimų tarptautinių santykių srityje;

| C. | kadangi ES yra įsipareigojusi siekti daugiašališkumo, kurio branduolys – visa JT sistema kaip stipri organizacija; kadangi JT yra pasaulinio valdymo centras; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra įsipareigojusi siekti daugiašališkumo, kurio branduolys – visa JT sistema kaip stipri organizacija; kadangi JT yra pasaulinio valdymo centras;

| D. | kadangi tvirta ir stabili ES ir JT partnerystė yra JT atliekamo darbo pagrindas ir indėlis į jį pagal visus tris ramsčius – taiką ir saugumą, žmogaus teises ir vystymąsi, o ES turi prisiimti atsakomybę bendrai sprendžiant pasaulinius uždavinius; |
| --- | --- |

D.

kadangi tvirta ir stabili ES ir JT partnerystė yra JT atliekamo darbo pagrindas ir indėlis į jį pagal visus tris ramsčius – taiką ir saugumą, žmogaus teises ir vystymąsi, o ES turi prisiimti atsakomybę bendrai sprendžiant pasaulinius uždavinius;

| E. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui ir nedalumui, jų skatinimas ir apsauga – ES veiklos tarptautinėje arenoje pagrindas; kadangi demokratija ir teisinė valstybė yra tvarios taikos, kuria užtikrinamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ramsčiai; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui ir nedalumui, jų skatinimas ir apsauga – ES veiklos tarptautinėje arenoje pagrindas; kadangi demokratija ir teisinė valstybė yra tvarios taikos, kuria užtikrinamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ramsčiai;

| 1. | teikia Tarybai šias rekomendacijas: |
| --- | --- |

1.

teikia Tarybai šias rekomendacijas:

ES kaip pasaulinio masto veikėja

| a) | nuolat užtikrinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, nuoseklumą ir matomumą JT; stiprinti ES gebėjimą suderintai, greitai ir visapusiškai bei nuosekliai veikti tarptautinėje arenoje ir tinkamu laiku pateikti rezultatus; užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinta 2011 m. gegužės 3 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija dėl ES dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje; |
| --- | --- |

a)

nuolat užtikrinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, nuoseklumą ir matomumą JT; stiprinti ES gebėjimą suderintai, greitai ir visapusiškai bei nuosekliai veikti tarptautinėje arenoje ir tinkamu laiku pateikti rezultatus; užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinta 2011 m. gegužės 3 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija dėl ES dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje;

| b) | skatinti veiksmingą daugiašališkumą stiprinant JT organizacijos reprezentatyvumą, skaidrumą, atskaitomybę, efektyvumą ir veiksmingumą, siekiant pagerinti jo įgyvendinimą vietoje; priminti, kad būtina užtikrinti naują vis svarbesnio Didžiojo dvidešimtuko (G20) vaidmens, JT ir jos agentūrų bei tarptautinių finansų įstaigų (TFI) institucinę pusiausvyrą; |
| --- | --- |

b)

skatinti veiksmingą daugiašališkumą stiprinant JT organizacijos reprezentatyvumą, skaidrumą, atskaitomybę, efektyvumą ir veiksmingumą, siekiant pagerinti jo įgyvendinimą vietoje; priminti, kad būtina užtikrinti naują vis svarbesnio Didžiojo dvidešimtuko (G20) vaidmens, JT ir jos agentūrų bei tarptautinių finansų įstaigų (TFI) institucinę pusiausvyrą;

| c) | aktyviau palaikyti ryšius su strateginiais ir kitais partneriais dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis, siekiant skatinti veiksmingus problemų sprendimus ir, kai įmanoma, dėti bendras pastangas siekiant geresnių rezultatų; |
| --- | --- |

c)

aktyviau palaikyti ryšius su strateginiais ir kitais partneriais dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis, siekiant skatinti veiksmingus problemų sprendimus ir, kai įmanoma, dėti bendras pastangas siekiant geresnių rezultatų;

ES ir pasaulinis valdymas

| d) | stiprinti bendradarbiavimą su partneriais, kad JT taptų veiksmingesne ir darnesne XXI a. organizacija; |
| --- | --- |

d)

stiprinti bendradarbiavimą su partneriais, kad JT taptų veiksmingesne ir darnesne XXI a. organizacija;

| e) | skatinti visapusišką ir suderintą JTST reformą; pateikti konkretų pasiūlymą, kaip pasiekti pagrindinį ilgalaikį ES tikslą – bendrą ES narystę išplėstoje JTST; imtis iniciatyvos šiuo klausimu parengti bendrąją ES valstybių narių poziciją; toliau skatinti skaidrumą ir geresnį ES narių JTST politikos ir pozicijų koordinavimą; užtikrinti, kad tos ES valstybės narės, kurios yra nuolatinės JTST narės, remtų Sąjungos požiūrius ir pozicijas kaip priemonę užtikrinti, kad ES suderintai veiktų JT Saugumo Taryboje; |
| --- | --- |

e)

skatinti visapusišką ir suderintą JTST reformą; pateikti konkretų pasiūlymą, kaip pasiekti pagrindinį ilgalaikį ES tikslą – bendrą ES narystę išplėstoje JTST; imtis iniciatyvos šiuo klausimu parengti bendrąją ES valstybių narių poziciją; toliau skatinti skaidrumą ir geresnį ES narių JTST politikos ir pozicijų koordinavimą; užtikrinti, kad tos ES valstybės narės, kurios yra nuolatinės JTST narės, remtų Sąjungos požiūrius ir pozicijas kaip priemonę užtikrinti, kad ES suderintai veiktų JT Saugumo Taryboje;

| f) | toliau suderintai stengtis stiprinti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos vaidmenį ir autoritetą bei jos efektyvumą ir veiksmingumą, be kita ko, tobulinant jos darbo metodus; |
| --- | --- |

f)

toliau suderintai stengtis stiprinti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos vaidmenį ir autoritetą bei jos efektyvumą ir veiksmingumą, be kita ko, tobulinant jos darbo metodus;

| g) | skatinti oficialesnį kitų suinteresuotųjų šalių (pilietinės visuomenės, akademinės bendruomenės atstovų) įtraukimą į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos darbą; stiprinti JT sistemą plečiant ir gilinant sutelktas civilių profesines žinias; |
| --- | --- |

g)

skatinti oficialesnį kitų suinteresuotųjų šalių (pilietinės visuomenės, akademinės bendruomenės atstovų) įtraukimą į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos darbą; stiprinti JT sistemą plečiant ir gilinant sutelktas civilių profesines žinias;

| h) | skatinti pagal atskiras šalis įgyvendinti privalomą reikalavimą tarpvalstybinėms bendrovėms, visų pirma toms, kurios veikia bankų ir gavybos sektoriuose, kurios registruotos ar įtrauktos į finansų rinkas partnerių nacionalinei jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje, atskleisti informaciją apie mokėjimus; |
| --- | --- |

h)

skatinti pagal atskiras šalis įgyvendinti privalomą reikalavimą tarpvalstybinėms bendrovėms, visų pirma toms, kurios veikia bankų ir gavybos sektoriuose, kurios registruotos ar įtrauktos į finansų rinkas partnerių nacionalinei jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje, atskleisti informaciją apie mokėjimus;

Taika ir saugumas

| i) | skatinti taikos stiprinimo perspektyvos įtraukimą į taikos palaikymo operacijas ir stiprinti glaudesnį taikos palaikymo operacijų dalyvių ir JT teritorinių padalinių bei už vystymąsi atsakingų pareigūnų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

i)

skatinti taikos stiprinimo perspektyvos įtraukimą į taikos palaikymo operacijas ir stiprinti glaudesnį taikos palaikymo operacijų dalyvių ir JT teritorinių padalinių bei už vystymąsi atsakingų pareigūnų bendradarbiavimą;

| j) | bendradarbiauti stiprinant regioninių organizacijų pajėgumą ir vaidmenį taikos palaikymo, konfliktų prevencijos, civilinių ir karinių krizių valdymo ir konfliktų sprendimo srityse; skatinti bendras įvertinimo misijas ir stiprinti ES ir jos partnerių (įskaitant Afrikos Sąjungą ir subregionines organizacijas, NATO, ESBO, ASEAN, CELAC, Arabų Lygą ir kt.) bendradarbiavimą užkertant kelią konfliktams ir šalyse, kuriose vyko konfliktai; |
| --- | --- |

j)

bendradarbiauti stiprinant regioninių organizacijų pajėgumą ir vaidmenį taikos palaikymo, konfliktų prevencijos, civilinių ir karinių krizių valdymo ir konfliktų sprendimo srityse; skatinti bendras įvertinimo misijas ir stiprinti ES ir jos partnerių (įskaitant Afrikos Sąjungą ir subregionines organizacijas, NATO, ESBO, ASEAN, CELAC, Arabų Lygą ir kt.) bendradarbiavimą užkertant kelią konfliktams ir šalyse, kuriose vyko konfliktai;

| k) | paprašius, Jungtinėms Tautoms teikti ES kovinių grupių paramą, kuri būtų skirta taikos stiprinimo misijoms, ir užtikrinti visapusišką ES valstybių narių bendradarbiavimą joms vykdant misijas, kurias įgaliojo vykdyti JT Saugumo Taryba arba Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja; |
| --- | --- |

k)

paprašius, Jungtinėms Tautoms teikti ES kovinių grupių paramą, kuri būtų skirta taikos stiprinimo misijoms, ir užtikrinti visapusišką ES valstybių narių bendradarbiavimą joms vykdant misijas, kurias įgaliojo vykdyti JT Saugumo Taryba arba Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja;

| l) | užtikrinti, kad taikos palaikymo misijų įgaliojimai atspindėtų poreikį remti rinkimų procesus, įskaitant rinkimų stebėjimo misijas; |
| --- | --- |

l)

užtikrinti, kad taikos palaikymo misijų įgaliojimai atspindėtų poreikį remti rinkimų procesus, įskaitant rinkimų stebėjimo misijas;

| m) | siekti, kad principas „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (R2P) taptų nauja tarptautinės teisės norma, patenkančia į taikymo sritį, dėl kurios JT valstybės narės sutarė 2005 m. JT pasaulio aukščiausiojo lygio vadovų susitikime; |
| --- | --- |

m)

siekti, kad principas „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (R2P) taptų nauja tarptautinės teisės norma, patenkančia į taikymo sritį, dėl kurios JT valstybės narės sutarė 2005 m. JT pasaulio aukščiausiojo lygio vadovų susitikime;

| n) | užtikrinti visišką galimos tolesnės raidos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą principo taikymo suderinamumą su tarptautine humanitarine teise ir atitiktį jai, taip pat skatinti visuotinį minėto principo, kaip prevencinės diplomatijos ir žmogaus socialinės raidos skatinimo priemonės, taikymą; |
| --- | --- |

n)

užtikrinti visišką galimos tolesnės raidos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą principo taikymo suderinamumą su tarptautine humanitarine teise ir atitiktį jai, taip pat skatinti visuotinį minėto principo, kaip prevencinės diplomatijos ir žmogaus socialinės raidos skatinimo priemonės, taikymą;

| o) | imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į Parlamento rekomendacijoje Tarybai dėl JT principo „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (R2P) (16) pateiktus Parlamento pasiūlymus ir dirbti su partneriais siekiant užtikrinti, kad plėtojant koncepciją „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ pagrindinis dėmesys būtų skiriamas prevencijai, apsaugai ir atstatymui po konflikto, įskaitant nerimą keliančius atvejus, susijusius su genocidu, etniniu valymu, karo nusikaltimais ar nusikaltimais žmoniškumui, tačiau siekiant, kad ši koncepcija niekada nebūtų naudojama kaip pretekstas remti konkretiems ar nacionaliniams interesams arba geostrateginiais ar ekonominiais sumetimais grindžiamiems tarptautinių koalicijų, kurios siekia pakeisti režimą, interesams; padėti valstybėms narėms stiprinti tam reikalingus gebėjimus; |
| --- | --- |

o)

imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į Parlamento rekomendacijoje Tarybai dėl JT principo „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (R2P) (16) pateiktus Parlamento pasiūlymus ir dirbti su partneriais siekiant užtikrinti, kad plėtojant koncepciją „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ pagrindinis dėmesys būtų skiriamas prevencijai, apsaugai ir atstatymui po konflikto, įskaitant nerimą keliančius atvejus, susijusius su genocidu, etniniu valymu, karo nusikaltimais ar nusikaltimais žmoniškumui, tačiau siekiant, kad ši koncepcija niekada nebūtų naudojama kaip pretekstas remti konkretiems ar nacionaliniams interesams arba geostrateginiais ar ekonominiais sumetimais grindžiamiems tarptautinių koalicijų, kurios siekia pakeisti režimą, interesams; padėti valstybėms narėms stiprinti tam reikalingus gebėjimus;

| p) | parengti kriterijus, kurių turi būti laikomasi įgyvendinant principą „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, visų pirma trečiąjį ramstį, kuris apima karines intervencijas, pvz., proporcingumą, išankstinį politinių tikslų aiškumą ir nuodugnių poveikio vertinimų naudojimą; |
| --- | --- |

p)

parengti kriterijus, kurių turi būti laikomasi įgyvendinant principą „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, visų pirma trečiąjį ramstį, kuris apima karines intervencijas, pvz., proporcingumą, išankstinį politinių tikslų aiškumą ir nuodugnių poveikio vertinimų naudojimą;

| q) | stiprinti ES, kaip pasaulinio masto politinės veikėjos, vaidmenį aktyviai dalyvaujant prevencinės diplomatijos srityje; |
| --- | --- |

q)

stiprinti ES, kaip pasaulinio masto politinės veikėjos, vaidmenį aktyviai dalyvaujant prevencinės diplomatijos srityje;

| r) | nesvarbu, ar valstybiniai ir nevalstybiniai veikėjai tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvauja ginkluotame konflikte, reikalauti, kad visos šalys visapusiškai laikytųsi savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, įskaitant įsipareigojimą pasirūpinti humanitarinės erdvės apsauga ir užtikrinti galimybę netrukdomai teikti humanitarinę pagalbą tiems, kuriems jos reikia, ypatingą dėmesį skiriant civilių apsaugai, ir užtikrinti, kad šalys stengtųsi rasti taikų ir diplomatinį bet kokio konflikto sprendimą; |
| --- | --- |

r)

nesvarbu, ar valstybiniai ir nevalstybiniai veikėjai tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvauja ginkluotame konflikte, reikalauti, kad visos šalys visapusiškai laikytųsi savo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, įskaitant įsipareigojimą pasirūpinti humanitarinės erdvės apsauga ir užtikrinti galimybę netrukdomai teikti humanitarinę pagalbą tiems, kuriems jos reikia, ypatingą dėmesį skiriant civilių apsaugai, ir užtikrinti, kad šalys stengtųsi rasti taikų ir diplomatinį bet kokio konflikto sprendimą;

| s) | remti JTST rezoliucijas Nr. 1325 (2000 m.) ir 1820 (2008 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžti ir užtikrinti moterų dalyvavimą vykdant taikos procesus; pripažinti, kad lyčių lygybės aspektus būtina integruoti konfliktų prevencijos, taikos palaikymo operacijų, humanitarinės pagalbos ir pertvarkymo po konfliktų srityse; |
| --- | --- |

s)

remti JTST rezoliucijas Nr. 1325 (2000 m.) ir 1820 (2008 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžti ir užtikrinti moterų dalyvavimą vykdant taikos procesus; pripažinti, kad lyčių lygybės aspektus būtina integruoti konfliktų prevencijos, taikos palaikymo operacijų, humanitarinės pagalbos ir pertvarkymo po konfliktų srityse;

| t) | bendradarbiauti su JT siekiant šalinti visame pasaulyje kylančias grėsmes saugumui, pvz., branduolinio ginklo platinimą, organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą; dėti daugiau pastangų siekiant baigti derybas dėl Bendrosios konvencijos dėl tarptautinio terorizmo; |
| --- | --- |

t)

bendradarbiauti su JT siekiant šalinti visame pasaulyje kylančias grėsmes saugumui, pvz., branduolinio ginklo platinimą, organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą; dėti daugiau pastangų siekiant baigti derybas dėl Bendrosios konvencijos dėl tarptautinio terorizmo;

| u) | bendradarbiauti su partneriais daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis siekiant sustiprinti veiksmingą spaudimą, kad Sirijoje būtų nedelsiant nustota pažeidinėti žmogaus teises ir nutrauktas smurtas; išsiaiškinti kartu su partneriais, ypač Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Turkija ir Arabų Valstybių Lyga, visas galimybes įgyvendinti principą „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ siekiant padėti Sirijos žmonėms ir sustabdyti kraujo praliejimą; taikyti Sirijos vyriausybei ir visiems su krize susijusiems subjektams spaudimą, kad šie visapusiškai laikytųsi tarptautinės humanitarinės teisės, sudarytų galimybę greitai suteikti tarpvalstybinę humanitarinę pagalbą, pagrindines viešąsias paslaugas, ir leistų humanitarinėms organizacijoms laisvai patekti į šalį; ragina tarptautinius partnerius vykdyti savo finansinius įsipareigojimus, susijusius su pagalbos teikimu Sirijos pabėgėliams, tokiu būdu sudarant galimybes JTSR ir kitoms organizacijoms teikti būtiną pagalbą; išnagrinėti kartu su partneriais būdus, kaip kuo labiau sumažinti krizės Sirijoje poveikį kaimyninėms šalims; |
| --- | --- |

u)

bendradarbiauti su partneriais daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis siekiant sustiprinti veiksmingą spaudimą, kad Sirijoje būtų nedelsiant nustota pažeidinėti žmogaus teises ir nutrauktas smurtas; išsiaiškinti kartu su partneriais, ypač Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Turkija ir Arabų Valstybių Lyga, visas galimybes įgyvendinti principą „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ siekiant padėti Sirijos žmonėms ir sustabdyti kraujo praliejimą; taikyti Sirijos vyriausybei ir visiems su krize susijusiems subjektams spaudimą, kad šie visapusiškai laikytųsi tarptautinės humanitarinės teisės, sudarytų galimybę greitai suteikti tarpvalstybinę humanitarinę pagalbą, pagrindines viešąsias paslaugas, ir leistų humanitarinėms organizacijoms laisvai patekti į šalį; ragina tarptautinius partnerius vykdyti savo finansinius įsipareigojimus, susijusius su pagalbos teikimu Sirijos pabėgėliams, tokiu būdu sudarant galimybes JTSR ir kitoms organizacijoms teikti būtiną pagalbą; išnagrinėti kartu su partneriais būdus, kaip kuo labiau sumažinti krizės Sirijoje poveikį kaimyninėms šalims;

| v) | laikantis atitinkamų JTST rezoliucijų reikalavimų, skatinti regiono ir tarptautinės bendruomenės pastangas rasti konflikto Malyje politinį sprendimą ir remti perėjimą prie demokratijos Malyje stiprinant pereinamojo laikotarpio institucijas, be kita ko, pasitelkus tarpininkavimą, skatinant įtraukų nacionalinį dialogą ir susitaikymą bei laisvus, sąžiningus ir skaidrius rinkimus; be to, remti iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti Malio teritorinį vientisumą ir šalies gyventojų saugumą; pabrėžti, kad Sahelio regione svarbu išlaikyti stabilumą ir užkirsti kelią neigiamam poveikiui Malio kaimyninių šalių stabilumui; glaudžiai koordinuoti jos veiksmus su regioniniais ir tarptautiniais partneriais, įskaitant Afrikos Sąjungą ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB); teikti paramą JT vadovaujamai taikos palaikymo misijai ir skatinti ES valstybes nares joje dalyvauti, taip pat remti uždavinį teikti karinį mokymą Malio ginkluotosioms pajėgoms įgyvendinant ES mokymo misiją (angl. EUTM) Malyje ir skatinti ES valstybes nares dalyvauti šioje misijoje; toliau teikti pagalbą tarptautinei paramos misijai Malyje (pranc. Mission Internationale de Soutien au Mali, MISMA); |
| --- | --- |

v)

laikantis atitinkamų JTST rezoliucijų reikalavimų, skatinti regiono ir tarptautinės bendruomenės pastangas rasti konflikto Malyje politinį sprendimą ir remti perėjimą prie demokratijos Malyje stiprinant pereinamojo laikotarpio institucijas, be kita ko, pasitelkus tarpininkavimą, skatinant įtraukų nacionalinį dialogą ir susitaikymą bei laisvus, sąžiningus ir skaidrius rinkimus; be to, remti iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti Malio teritorinį vientisumą ir šalies gyventojų saugumą; pabrėžti, kad Sahelio regione svarbu išlaikyti stabilumą ir užkirsti kelią neigiamam poveikiui Malio kaimyninių šalių stabilumui; glaudžiai koordinuoti jos veiksmus su regioniniais ir tarptautiniais partneriais, įskaitant Afrikos Sąjungą ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB); teikti paramą JT vadovaujamai taikos palaikymo misijai ir skatinti ES valstybes nares joje dalyvauti, taip pat remti uždavinį teikti karinį mokymą Malio ginkluotosioms pajėgoms įgyvendinant ES mokymo misiją (angl. EUTM) Malyje ir skatinti ES valstybes nares dalyvauti šioje misijoje; toliau teikti pagalbą tarptautinei paramos misijai Malyje (pranc. Mission Internationale de Soutien au Mali, MISMA);

| w) | pritarti tam, kad 2013 m. balandžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė Sutartį dėl ginklų prekybos, kuri bus taikoma daugybei įvairių ginklų, įskaitant šaudmenis; aktyviai skatinti, kad visos JT valstybės narės sparčiai pasirašytų Sutartį dėl ginklų prekybos, kuo greičiau ją ratifikuotų ir veiksmingai bei visuotinai ją įgyvendintų, įskaitant šalis, kurios yra didžiausios ginklų gamintojos pasaulyje; vadovauti pastangoms, kuriomis siekiama nustatyti aukščiausio lygio bendrus tarptautinės prekybos ginklais reguliavimo ir kovos su neteisėta prekyba ginklais standartus, be kita ko, atsižvelgiant į žmogaus teisių padėti šalyse gavėjose, ir taip užkirsti kelią konfliktams, padėti sumažinti žmonių kančias ir korupciją bei padėti užtikrinti taiką ir saugumą tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

w)

pritarti tam, kad 2013 m. balandžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė Sutartį dėl ginklų prekybos, kuri bus taikoma daugybei įvairių ginklų, įskaitant šaudmenis; aktyviai skatinti, kad visos JT valstybės narės sparčiai pasirašytų Sutartį dėl ginklų prekybos, kuo greičiau ją ratifikuotų ir veiksmingai bei visuotinai ją įgyvendintų, įskaitant šalis, kurios yra didžiausios ginklų gamintojos pasaulyje; vadovauti pastangoms, kuriomis siekiama nustatyti aukščiausio lygio bendrus tarptautinės prekybos ginklais reguliavimo ir kovos su neteisėta prekyba ginklais standartus, be kita ko, atsižvelgiant į žmogaus teisių padėti šalyse gavėjose, ir taip užkirsti kelią konfliktams, padėti sumažinti žmonių kančias ir korupciją bei padėti užtikrinti taiką ir saugumą tarptautiniu mastu;

| x) | dėti daugiau pastangų siekiant įvykdyti daugiašalius įsipareigojimus sumažinti branduolinių ginklų skaičių; |
| --- | --- |

x)

dėti daugiau pastangų siekiant įvykdyti daugiašalius įsipareigojimus sumažinti branduolinių ginklų skaičių;

Žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė

| y) | stiprinti tarptautines pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visos JT konvencijose įtvirtintos žmogaus teisės būtų laikomos visuotinėmis, nedalomomis, tarpusavyje priklausomomis ir susijusiomis ir kad būtų užtikrintas jų laikymasis; nepritarti pastangoms, kuriomis siekiama pažeisti humanitarinę teisę kovojant su terorizmu; skatinti žmogaus teisių, įskaitant skaitmenines laisves, ir pagrindinių laisvių integravimą į visus JT veiklos aspektus; |
| --- | --- |

y)

stiprinti tarptautines pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visos JT konvencijose įtvirtintos žmogaus teisės būtų laikomos visuotinėmis, nedalomomis, tarpusavyje priklausomomis ir susijusiomis ir kad būtų užtikrintas jų laikymasis; nepritarti pastangoms, kuriomis siekiama pažeisti humanitarinę teisę kovojant su terorizmu; skatinti žmogaus teisių, įskaitant skaitmenines laisves, ir pagrindinių laisvių integravimą į visus JT veiklos aspektus;

| z) | siekti sustiprinti visuotinio periodinio vertinimo procesą ir šiuo tikslu teikti rekomendacijas plėtojant dvišalį ir daugiašalį dialogą su JT valstybėmis narėmis, visų pirma dialogus žmogaus teisių srityje; padėti sukurti aplinką, suteikiančią galimybę NVO prisidėti prie visuotinio vertinimo proceso įvairiais jo etapais; |
| --- | --- |

z)

siekti sustiprinti visuotinio periodinio vertinimo procesą ir šiuo tikslu teikti rekomendacijas plėtojant dvišalį ir daugiašalį dialogą su JT valstybėmis narėmis, visų pirma dialogus žmogaus teisių srityje; padėti sukurti aplinką, suteikiančią galimybę NVO prisidėti prie visuotinio vertinimo proceso įvairiais jo etapais;

| aa) | kovoti su netolerancija, neigiamais stereotipais, niekinimu, diskriminacija ir smurto kurstymu; pripažinti, išreiškiant didelį susirūpinimą, kad įvairiose pasaulio dalyse daugėja smurto prieš religinių ir kitų bendruomenių narius; |
| --- | --- |

aa)

kovoti su netolerancija, neigiamais stereotipais, niekinimu, diskriminacija ir smurto kurstymu; pripažinti, išreiškiant didelį susirūpinimą, kad įvairiose pasaulio dalyse daugėja smurto prieš religinių ir kitų bendruomenių narius;

| ab) | spręsti spaudos ir žiniasklaidos laisvės apribojimų klausimą visame pasaulyje; kovoti su smurtu prieš žurnalistus ir tinklaraštininkus; apsaugoti ir skatinti saviraiškos laisvę internete ir kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

ab)

spręsti spaudos ir žiniasklaidos laisvės apribojimų klausimą visame pasaulyje; kovoti su smurtu prieš žurnalistus ir tinklaraštininkus; apsaugoti ir skatinti saviraiškos laisvę internete ir kitomis priemonėmis;

| ac) | didinti visuotinę paramą Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutui ir stengtis stiprinti TBT pajėgumus siekiant mažinti nebaudžiamumą už nusikaltimus žmoniškumui; |
| --- | --- |

ac)

didinti visuotinę paramą Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutui ir stengtis stiprinti TBT pajėgumus siekiant mažinti nebaudžiamumą už nusikaltimus žmoniškumui;

| ad) | skatinti įsipareigoti siekti tarptautinės santvarkos, grindžiamos teisine valstybe, kuri yra būtina taikingam valstybių sambūviui užtikrinti, taip pat greičiau atsigaunančioms valstybėms ir tvariai taikai sukurti; šiuo požiūriu priminti, kad demokratijos rėmimas ir pagarba teisinei valstybei yra tarpusavyje susiję, todėl turėtų būti skatinami kaip vienas iš ES užsienio politikos tikslų; |
| --- | --- |

ad)

skatinti įsipareigoti siekti tarptautinės santvarkos, grindžiamos teisine valstybe, kuri yra būtina taikingam valstybių sambūviui užtikrinti, taip pat greičiau atsigaunančioms valstybėms ir tvariai taikai sukurti; šiuo požiūriu priminti, kad demokratijos rėmimas ir pagarba teisinei valstybei yra tarpusavyje susiję, todėl turėtų būti skatinami kaip vienas iš ES užsienio politikos tikslų;

| ae) | stiprinti valstybėms jų prašymu teikiamą paramą, kuria siekiama padėti joms viduje įgyvendinti savo atitinkamus tarptautinius įsipareigojimus, teikiant didesnę techninę pagalbą, taip pat stiprinant institucijas ir gebėjimus; |
| --- | --- |

ae)

stiprinti valstybėms jų prašymu teikiamą paramą, kuria siekiama padėti joms viduje įgyvendinti savo atitinkamus tarptautinius įsipareigojimus, teikiant didesnę techninę pagalbą, taip pat stiprinant institucijas ir gebėjimus;

| af) | laikytis rekomendacijų, pateiktų politinėje deklaracijoje, priimtoje 2012 m. rugsėjo mėn. įvykusiame aukšto lygio susitikime teisinės valstybės klausimais; remti bendro pasaulinio teisinės valstybės apsaugos ryšių centro įsteigimą; visapusiškai remti Koordinavimo ir išteklių teisinės valstybės srityje grupės vaidmenį užtikrinant bendrą koordinavimą ir darną, taip pat siekiant išvengti tarnybų (Politinių reikalų departamento, JT vystymo programos ir t. t.) veiklos susiskaidymo; |
| --- | --- |

af)

laikytis rekomendacijų, pateiktų politinėje deklaracijoje, priimtoje 2012 m. rugsėjo mėn. įvykusiame aukšto lygio susitikime teisinės valstybės klausimais; remti bendro pasaulinio teisinės valstybės apsaugos ryšių centro įsteigimą; visapusiškai remti Koordinavimo ir išteklių teisinės valstybės srityje grupės vaidmenį užtikrinant bendrą koordinavimą ir darną, taip pat siekiant išvengti tarnybų (Politinių reikalų departamento, JT vystymo programos ir t. t.) veiklos susiskaidymo;

| ag) | priminti, kad korupcija yra žmogaus teisių pažeidimas ir kad Europos Sąjunga tvirtino turinti išskirtinės kompetencijos JT konvencijai prieš korupcijai pasirašyti; prašyti Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pateikti ES veiksmų planą dėl kovos su korupcija, kuriuo būtų siekiama veiksmingai stebėti konvencijos rekomendacijas, pvz., vykdant valstybių narių įsipareigojimus skelbti ir platinti informaciją apie korupciją; sukurti pranešimo apie šiuos pažeidimus, kanalus ir teisinę nukentėjusių asmenų apsaugos ir priemonių, kuriomis užtikrinamas pilietinės visuomenės dalyvavimas, sistemą; |
| --- | --- |

ag)

priminti, kad korupcija yra žmogaus teisių pažeidimas ir kad Europos Sąjunga tvirtino turinti išskirtinės kompetencijos JT konvencijai prieš korupcijai pasirašyti; prašyti Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pateikti ES veiksmų planą dėl kovos su korupcija, kuriuo būtų siekiama veiksmingai stebėti konvencijos rekomendacijas, pvz., vykdant valstybių narių įsipareigojimus skelbti ir platinti informaciją apie korupciją; sukurti pranešimo apie šiuos pažeidimus, kanalus ir teisinę nukentėjusių asmenų apsaugos ir priemonių, kuriomis užtikrinamas pilietinės visuomenės dalyvavimas, sistemą;

Tvarus vystymasis

| ah) | padėti stiprinti vystymosi ir nuoseklaus skurdo mažinimo politikos nuoseklumą ir didinti paramos vystymuisi veiksmingumą, nes tai – pagrindiniai klausimai siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT); |
| --- | --- |

ah)

padėti stiprinti vystymosi ir nuoseklaus skurdo mažinimo politikos nuoseklumą ir didinti paramos vystymuisi veiksmingumą, nes tai – pagrindiniai klausimai siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT);

| ai) | siekiant apsaugoti žmonių gyvybes ir pragyvenimo šaltinius į vystymosi strategijas įtraukti nelaimių pavojaus mažinimo veiklos vertinimą ir valdymą; |
| --- | --- |

ai)

siekiant apsaugoti žmonių gyvybes ir pragyvenimo šaltinius į vystymosi strategijas įtraukti nelaimių pavojaus mažinimo veiklos vertinimą ir valdymą;

| aj) | didinti pagalbos, atkūrimo, nelaimių pavojaus mažinimo ir vystymosi sąsają ir geriau koordinuoti humanitarinės ir vystymosi pagalbos teikėjus, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų teikiama nenutrūkstamai, ir didinti atsparumą – būtinybė tai daryti tapo dar akivaizdesnė kartojantis maisto krizėms Sahelio regione ir Somalio pusiasalyje; |
| --- | --- |

aj)

didinti pagalbos, atkūrimo, nelaimių pavojaus mažinimo ir vystymosi sąsają ir geriau koordinuoti humanitarinės ir vystymosi pagalbos teikėjus, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų teikiama nenutrūkstamai, ir didinti atsparumą – būtinybė tai daryti tapo dar akivaizdesnė kartojantis maisto krizėms Sahelio regione ir Somalio pusiasalyje;

| ak) | siekti visapusiškai įgyvendinti „Rio+20“ konferencijoje prisiimtus įsipareigojimus, be kita ko, skatinant tvarų vystymąsi kaip pagrindinį ilgalaikio pasaulio vystymosi principą; raginti ES ir valstybes nares, nepaisant konkrečių finansų ir ekonomikos krizės pasekmių 27 ES valstybėms narėms, laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų skirti paramai vystymuisi; |
| --- | --- |

ak)

siekti visapusiškai įgyvendinti „Rio+20“ konferencijoje prisiimtus įsipareigojimus, be kita ko, skatinant tvarų vystymąsi kaip pagrindinį ilgalaikio pasaulio vystymosi principą; raginti ES ir valstybes nares, nepaisant konkrečių finansų ir ekonomikos krizės pasekmių 27 ES valstybėms narėms, laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų skirti paramai vystymuisi;

| al) | bendradarbiauti užtikrinant, kad aukšto lygio politinis forumas tvaraus vystymosi klausimais pradėtų veikti pagal nustatytą tvarkaraštį ir kad būtų koordinuojamas tebesitęsiantis pažangos įgyvendinant išdėstytus tikslus stebėsenos ir vertinimo procesas; |
| --- | --- |

al)

bendradarbiauti užtikrinant, kad aukšto lygio politinis forumas tvaraus vystymosi klausimais pradėtų veikti pagal nustatytą tvarkaraštį ir kad būtų koordinuojamas tebesitęsiantis pažangos įgyvendinant išdėstytus tikslus stebėsenos ir vertinimo procesas;

| am) | skatinti visiems suteikti galimybę naudotis vandeniu ir įperkamos bei tvarios energijos paslaugomis, nes tai yra pagrindiniai skurdo panaikinimo ir integracinio augimo veiksniai; |
| --- | --- |

am)

skatinti visiems suteikti galimybę naudotis vandeniu ir įperkamos bei tvarios energijos paslaugomis, nes tai yra pagrindiniai skurdo panaikinimo ir integracinio augimo veiksniai;

| an) | nuosekliai ir suderintai siekti, kad būtų parengta TVT darbotvarkė po 2015 m.; susitarti dėl vieno pasaulinį poveikį turinčių ir į veiksmus orientuotų, išmatuojamų, per nustatytą laiką įgyvendintinų ir lengvai perteikiamų tvaraus vystymosi tikslų rinkinio; siekti, kad į jį būtų įtraukti tikslai, apimantys tvarumą, teisingumą ir valdymą; |
| --- | --- |

an)

nuosekliai ir suderintai siekti, kad būtų parengta TVT darbotvarkė po 2015 m.; susitarti dėl vieno pasaulinį poveikį turinčių ir į veiksmus orientuotų, išmatuojamų, per nustatytą laiką įgyvendintinų ir lengvai perteikiamų tvaraus vystymosi tikslų rinkinio; siekti, kad į jį būtų įtraukti tikslai, apimantys tvarumą, teisingumą ir valdymą;

| ao) | remti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos pirmininko iniciatyvą pateikti pilietinei visuomenei vystymosi darbotvarkę po 2015 m. surengiant specialų renginį Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) pasiekimo klausimu, kuris būtų surengtas per 2013 m. vyksiančią Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-ąją sesiją, kaip svarbų konsultacijų su pilietine visuomene pagrindą, nes šis renginys galėtų padėti suvienodinti tvarios plėtros tikslus ir vystymosi procesą po 2015 m. juos pakreipiant bendra kryptimi; |
| --- | --- |

ao)

remti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos pirmininko iniciatyvą pateikti pilietinei visuomenei vystymosi darbotvarkę po 2015 m. surengiant specialų renginį Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) pasiekimo klausimu, kuris būtų surengtas per 2013 m. vyksiančią Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 68-ąją sesiją, kaip svarbų konsultacijų su pilietine visuomene pagrindą, nes šis renginys galėtų padėti suvienodinti tvarios plėtros tikslus ir vystymosi procesą po 2015 m. juos pakreipiant bendra kryptimi;

| ap) | ragina užtikrinti, kad kartu su nauja bendradarbiavimo programa po 2015 m. būtų pateikta nuspėjamo ir realaus finansavimo darbotvarkė atsižvelgiant į tikslus, dėl kurių susitarta; |
| --- | --- |

ap)

ragina užtikrinti, kad kartu su nauja bendradarbiavimo programa po 2015 m. būtų pateikta nuspėjamo ir realaus finansavimo darbotvarkė atsižvelgiant į tikslus, dėl kurių susitarta;

Pasaulinis parlamentų bendradarbiavimas

| aq) | skatinti vyriausybių ir parlamentų bendradarbiavimą pasauliniais klausimais; stiprinti pasaulinį valdymą ir numatyti aktyvesnį visuomenės ir parlamentų dalyvavimą JT veikloje; |
| --- | --- |

aq)

skatinti vyriausybių ir parlamentų bendradarbiavimą pasauliniais klausimais; stiprinti pasaulinį valdymą ir numatyti aktyvesnį visuomenės ir parlamentų dalyvavimą JT veikloje;

Bendrosios pastabos

| ar) | stiprinti tolesnius veiksmus įgyvendinant Parlamento priimtas rekomendacijas, be kita ko, pvz., raginant Europos išorės veiksmų tarnybą kiekvienais metais Parlamentui pranešti apie Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijos rezultatus; |
| --- | --- |

ar)

stiprinti tolesnius veiksmus įgyvendinant Parlamento priimtas rekomendacijas, be kita ko, pvz., raginant Europos išorės veiksmų tarnybą kiekvienais metais Parlamentui pranešti apie Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijos rezultatus;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir susipažinti – Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir susipažinti – Komisijai.

---

(1)  Europos Sąjungos Taryba 9820/1/12.

(2)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/234.

(3)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/226.

(4)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/179.

(5)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/175.

(6)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/169.

(7)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/97.

(8)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/67/48.

(9)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/276.

(10)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/58/4.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0240.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0180.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0229.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0334.

(15)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0055.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0180.

---

2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/168

---

P7_TA(2013)0278

Rekomendacija Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m.

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (2012/2253(INI))

(2016/C 065/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 27 straipsnio 3 dalį, kurioje numatyta įsteigti Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), kurios užduotis yra padėti Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 27 straipsnio 3 dalį, kurioje numatyta įsteigti Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), kurios užduotis yra padėti Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 21 straipsnio 3 dalį, kurioje įtvirtinta, kad vyriausiasis įgaliotinis padeda Tarybai ir Komisijai užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų įvairiose srityse nuoseklumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 21 straipsnio 3 dalį, kurioje įtvirtinta, kad vyriausiasis įgaliotinis padeda Tarybai ir Komisijai užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų įvairiose srityse nuoseklumą,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 26 straipsnio 2 dalį, kurioje numatyta, kad Taryba ir Vyriausiasis įgaliotinis užtikrina Sąjungos veiksmų vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 26 straipsnio 2 dalį, kurioje numatyta, kad Taryba ir Vyriausiasis įgaliotinis užtikrina Sąjungos veiksmų vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 35 straipsnio trečią pastraipą, kurioje teigiama, kad valstybių narių diplomatinės ir konsulinės misijos ir Sąjungos delegacijos padeda įgyvendinti Sąjungos piliečių teises į apsaugą trečiųjų šalių teritorijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 35 straipsnio trečią pastraipą, kurioje teigiama, kad valstybių narių diplomatinės ir konsulinės misijos ir Sąjungos delegacijos padeda įgyvendinti Sąjungos piliečių teises į apsaugą trečiųjų šalių teritorijoje,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 36 straipsnį, kuriame teigiama, kad Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojas (toliau – vyriausiasis įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas) reguliariai konsultuojasi su Europos Parlamentu svarbiausiais bendros užsienio ir saugumo politikos bei bendros saugumo ir gynybos politikos aspektais, jį informuoja apie šių politikos krypčių raidą ir užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento požiūrį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 36 straipsnį, kuriame teigiama, kad Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojas (toliau – vyriausiasis įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas) reguliariai konsultuojasi su Europos Parlamentu svarbiausiais bendros užsienio ir saugumo politikos bei bendros saugumo ir gynybos politikos aspektais, jį informuoja apie šių politikos krypčių raidą ir užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento požiūrį,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 42 straipsnį, pagal kurį vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui suteikiamos galios teikti pasiūlymus bendros saugumo ir gynybos politikos srityje, įskaitant misijų iniciavimą, naudojantis tiek nacionalinėmis, tiek Sąjungos priemonėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 42 straipsnį, pagal kurį vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui suteikiamos galios teikti pasiūlymus bendros saugumo ir gynybos politikos srityje, įskaitant misijų iniciavimą, naudojantis tiek nacionalinėmis, tiek Sąjungos priemonėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (toliau – EIVT sprendimas) 13 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad vyriausiasis įgaliotinis iki 2013 m. vidurio atlieka EIVT struktūros ir veikimo peržiūrą, kuri apims, inter alia, 6 straipsnio 6 ir 8 dalių dėl geografinės pusiausvyros įgyvendinimą ir, prireikus, pateikia teisėkūros pasiūlymą dėl dalinio minėto sprendimo keitimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (toliau – EIVT sprendimas) 13 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad vyriausiasis įgaliotinis iki 2013 m. vidurio atlieka EIVT struktūros ir veikimo peržiūrą, kuri apims, inter alia, 6 straipsnio 6 ir 8 dalių dėl geografinės pusiausvyros įgyvendinimą ir, prireikus, pateikia teisėkūros pasiūlymą dėl dalinio minėto sprendimo keitimo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 298 ir 336 straipsnius, kuriuose numatyta teisėkūros procedūra, taikoma sprendžiant personalo klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 298 ir 336 straipsnius, kuriuose numatyta teisėkūros procedūra, taikoma sprendžiant personalo klausimus,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pareiškimą dėl politinės atsakomybės (toliau –Vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos pareiškimas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pareiškimą dėl politinės atsakomybės (toliau –Vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos pareiškimas) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 24 d. EIVT 2012 m. apsirūpinimo kadrais ataskaitą, pateiktą pagal EIVT sprendimo 6 straipsnio 9 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 24 d. EIVT 2012 m. apsirūpinimo kadrais ataskaitą, pateiktą pagal EIVT sprendimo 6 straipsnio 9 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0147/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0147/2013),

| A. | kadangi Lisabonos sutartimi įtrauktas tikslas užtikrinti Europos Sąjungos išorės veiksmų vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lisabonos sutartimi įtrauktas tikslas užtikrinti Europos Sąjungos išorės veiksmų vienybę, nuoseklumą ir veiksmingumą;

| B. | kadangi EIVT yra naujas mišrus organas, pagrįstas bendrijos ir tarpvyriausybiniais ištekliais, į jį panašių nėra ES ir todėl negalima tikėtis, kad šis organas veiks visu pajėgumu praėjus dvejiems metams nuo įsteigimo; kadangi dėl šios priežasties EIVT organizacijos struktūros ir veikimo peržiūra turėtų būti pagrįsta nešališka ir konstruktyvia kritika; |
| --- | --- |

B.

kadangi EIVT yra naujas mišrus organas, pagrįstas bendrijos ir tarpvyriausybiniais ištekliais, į jį panašių nėra ES ir todėl negalima tikėtis, kad šis organas veiks visu pajėgumu praėjus dvejiems metams nuo įsteigimo; kadangi dėl šios priežasties EIVT organizacijos struktūros ir veikimo peržiūra turėtų būti pagrįsta nešališka ir konstruktyvia kritika;

| C. | kadangi EIVT pasiekimai turėtų būti vertinami pagal ES gebėjimą laikytis visapusiško požiūrio į šiandienos išorės problemas ir atsakomybę ir tarnybos gebėjimus pasiekti veiksmingesnio ribotų išteklių naudojimo glaudžiau bendradarbiaujant ir užtikrinant masto ekonomiją Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

C.

kadangi EIVT pasiekimai turėtų būti vertinami pagal ES gebėjimą laikytis visapusiško požiūrio į šiandienos išorės problemas ir atsakomybę ir tarnybos gebėjimus pasiekti veiksmingesnio ribotų išteklių naudojimo glaudžiau bendradarbiaujant ir užtikrinant masto ekonomiją Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis;

| D. | kadangi trejopas vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo vaidmuo yra akivaizdžiausias įrodymas, kad siekiama didesnio ES išorės veiksmų nuoseklumo; |
| --- | --- |

D.

kadangi trejopas vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo vaidmuo yra akivaizdžiausias įrodymas, kad siekiama didesnio ES išorės veiksmų nuoseklumo;

| E. | kadangi dabartinė struktūra Komisijoje tinkamai neatspindi vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui suteikto specialaus vaidmens, susijusio su ES išorės veiksmais; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinė struktūra Komisijoje tinkamai neatspindi vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui suteikto specialaus vaidmens, susijusio su ES išorės veiksmais;

| F. | kadangi dėl įvairių vaidmenų, kurie Lisabonos sutartimi suteikiami vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui, reikia įsteigti politinio (-ių) pavaduotojo (-ių) funkciją siekiant užtikrinti, kad vykdydamas savo užduotis vyriausiasis įgaliotinis turėtų padėjėjų; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl įvairių vaidmenų, kurie Lisabonos sutartimi suteikiami vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui, reikia įsteigti politinio (-ių) pavaduotojo (-ių) funkciją siekiant užtikrinti, kad vykdydamas savo užduotis vyriausiasis įgaliotinis turėtų padėjėjų;

| G. | kadangi bendros užsienio ir saugumo politikos/bendros saugumo ir gynybos politikos (BUSP/BSGP) operatyvinių sprendimų priėmimas ir įgyvendinimas pernelyg lėti dėl struktūrinių ir procedūrinių priežasčių; kadangi tai dar kartą tapo akivaizdu per krizę Malyje, į kurią reaguojant sprendimų priėmimo procedūros nebuvo greitai patvirtintos ir sprendimai dėl finansavimo nebuvo greitai priimti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi bendros užsienio ir saugumo politikos/bendros saugumo ir gynybos politikos (BUSP/BSGP) operatyvinių sprendimų priėmimas ir įgyvendinimas pernelyg lėti dėl struktūrinių ir procedūrinių priežasčių; kadangi tai dar kartą tapo akivaizdu per krizę Malyje, į kurią reaguojant sprendimų priėmimo procedūros nebuvo greitai patvirtintos ir sprendimai dėl finansavimo nebuvo greitai priimti ir įgyvendinti;

| H. | kadangi EIVT turėtų būti supaprastinta, į rezultatus nukreipta, veiksminga struktūra, pajėgi teikti paramą politiniam vadovavimui išorės santykių srityje, ypač BUSP srityje, ir palengvinti sprendimų priėmimą Taryboje; kadangi dėl to EIVT turėtų būti pajėgi teikti skubias ir koordinuotas ekspertų iš skirtingų departamentų, įskaitant Komisiją, konsultacijas; kadangi pagal dabartinę EIVT struktūrą tarnyboje pernelyg daug vadovaujančias pareigas užimančių asmenų ir esama pernelyg daug sprendimų priėmimo lygmenų; |
| --- | --- |

H.

kadangi EIVT turėtų būti supaprastinta, į rezultatus nukreipta, veiksminga struktūra, pajėgi teikti paramą politiniam vadovavimui išorės santykių srityje, ypač BUSP srityje, ir palengvinti sprendimų priėmimą Taryboje; kadangi dėl to EIVT turėtų būti pajėgi teikti skubias ir koordinuotas ekspertų iš skirtingų departamentų, įskaitant Komisiją, konsultacijas; kadangi pagal dabartinę EIVT struktūrą tarnyboje pernelyg daug vadovaujančias pareigas užimančių asmenų ir esama pernelyg daug sprendimų priėmimo lygmenų;

| I. | kadangi nepasinaudota greito dislokavimo galimybėmis, kurias suteikia ES kovinės grupės; |
| --- | --- |

I.

kadangi nepasinaudota greito dislokavimo galimybėmis, kurias suteikia ES kovinės grupės;

| J. | kadangi iš ankstesnės patirties aiškiai matyti, kad reikia įsteigti nuolatinį operacijų štabą Briuselyje, kad būtų galima vykdyti BGSP misijas; |
| --- | --- |

J.

kadangi iš ankstesnės patirties aiškiai matyti, kad reikia įsteigti nuolatinį operacijų štabą Briuselyje, kad būtų galima vykdyti BGSP misijas;

| K. | kadangi per Arabų revoliucijas paaiškėjo, kad ES nepajėgi per trumpą laiką užtikrinti išteklių perskirstymo, įskaitant žmogiškuosius, kad jie atitiktų naujus politinius prioritetus; kadangi ES delegacijų dydis ir jų narių profilis turi atspindėti Sąjungos strateginius interesus; |
| --- | --- |

K.

kadangi per Arabų revoliucijas paaiškėjo, kad ES nepajėgi per trumpą laiką užtikrinti išteklių perskirstymo, įskaitant žmogiškuosius, kad jie atitiktų naujus politinius prioritetus; kadangi ES delegacijų dydis ir jų narių profilis turi atspindėti Sąjungos strateginius interesus;

| L. | kadangi EIVT vaidmuo nustatant strateginę orientaciją ir prisidedant prie ES išorės finansinių priemonių įgyvendinimo turėtų būti stiprinamas atsižvelgiant į pagrindines ES užsienio politikos gaires; |
| --- | --- |

L.

kadangi EIVT vaidmuo nustatant strateginę orientaciją ir prisidedant prie ES išorės finansinių priemonių įgyvendinimo turėtų būti stiprinamas atsižvelgiant į pagrindines ES užsienio politikos gaires;

| M. | kadangi reikia patvirtinti, jog svarbu užtikrinti geresnį su vystymu susijusių klausimų koordinavimą ir gerą valdymą tarptautiniu lygmeniu, siekiant sudaryti sąlygas ES būti vieningai ir matomai; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikia patvirtinti, jog svarbu užtikrinti geresnį su vystymu susijusių klausimų koordinavimą ir gerą valdymą tarptautiniu lygmeniu, siekiant sudaryti sąlygas ES būti vieningai ir matomai;

| N. | kadangi ypač biudžeto suvaržymų laikotarpiu EIVT turėtų būti didesnės sąveikos ne tik tarp ES institucijų, bet ir tarp ES ir jos valstybių narių skatintoja; |
| --- | --- |

N.

kadangi ypač biudžeto suvaržymų laikotarpiu EIVT turėtų būti didesnės sąveikos ne tik tarp ES institucijų, bet ir tarp ES ir jos valstybių narių skatintoja;

| O. | kadangi laikotarpiu, kai valstybių narių vyriausybės mažina savo diplomatines ir konsulines atstovybes, EIVT turėtų būti laikoma galimybe skatinti glaudesnį bendradarbiavimą ir sąveiką ir šia galimybe turėtų būti naudojamasi; |
| --- | --- |

O.

kadangi laikotarpiu, kai valstybių narių vyriausybės mažina savo diplomatines ir konsulines atstovybes, EIVT turėtų būti laikoma galimybe skatinti glaudesnį bendradarbiavimą ir sąveiką ir šia galimybe turėtų būti naudojamasi;

| P. | kadangi reikėtų labiau stengtis vengti EIVT, Komisijos – ypač Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ir Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato (ECHO) – ir Tarybos sekretoriato pastangų ir struktūrų dubliavimosi; |
| --- | --- |

P.

kadangi reikėtų labiau stengtis vengti EIVT, Komisijos – ypač Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ir Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato (ECHO) – ir Tarybos sekretoriato pastangų ir struktūrų dubliavimosi;

| Q. | kadangi pasiektas tikslas, kad vieną trečiąją personalo sudarytų asmenys iš valstybių narių, ir kadangi personalas iš trijų išteklių (Komisijos, Tarybos sekretoriato ir nacionalinių diplomatinių tarnybų) turėtų būti tinkamai paskirstytas visais lygmenimis ir delegacijose bei būstinėje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pasiektas tikslas, kad vieną trečiąją personalo sudarytų asmenys iš valstybių narių, ir kadangi personalas iš trijų išteklių (Komisijos, Tarybos sekretoriato ir nacionalinių diplomatinių tarnybų) turėtų būti tinkamai paskirstytas visais lygmenimis ir delegacijose bei būstinėje;

| R. | kadangi per mažai moterų užima administratorių ir vyresniųjų pareigūnų pareigas ir pernelyg daug jų užima asistentų pareigas; |
| --- | --- |

R.

kadangi per mažai moterų užima administratorių ir vyresniųjų pareigūnų pareigas ir pernelyg daug jų užima asistentų pareigas;

| S. | kadangi bet kokie su personalu susijusių taisyklių pakeitimai turi būti priimami pagal bendro sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

S.

kadangi bet kokie su personalu susijusių taisyklių pakeitimai turi būti priimami pagal bendro sprendimo procedūrą;

| T. | kadangi akivaizdžiai reikia plėtoti EIVT gebėjimus analizuoti ankstesnę operatyvinę patirtį ir iš jos pasimokyti, ypač konfliktų prevencijos, tarpininkavimo konfliktų atveju, krizių valdymo, susitaikymo ir taikos kūrimo klausimais; |
| --- | --- |

T.

kadangi akivaizdžiai reikia plėtoti EIVT gebėjimus analizuoti ankstesnę operatyvinę patirtį ir iš jos pasimokyti, ypač konfliktų prevencijos, tarpininkavimo konfliktų atveju, krizių valdymo, susitaikymo ir taikos kūrimo klausimais;

| U. | kadangi praėjo dveji su puse metų nuo Vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos deklaracijos priėmimo ir būtina kruopščiai įvertinti EIVT politinę atskaitomybę Parlamentui, ypač susijusią su tuo, kokiu mastu konsultuojamasi su Parlamentu dėl strateginių sprendimų ir kiek atsižvelgiama į Parlamento požiūrius ir nuomones; |
| --- | --- |

U.

kadangi praėjo dveji su puse metų nuo Vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos deklaracijos priėmimo ir būtina kruopščiai įvertinti EIVT politinę atskaitomybę Parlamentui, ypač susijusią su tuo, kokiu mastu konsultuojamasi su Parlamentu dėl strateginių sprendimų ir kiek atsižvelgiama į Parlamento požiūrius ir nuomones;

| V. | kadangi vertinimas taip pat turėtų apimti būdus, kaip pagerinti vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo ir EIVT pareigūnų, įskaitant delegacijų vadovus ir Europos Sąjungos specialiuosius įgaliotinius, dalyvavimą Parlamento ir jo organų posėdžiuose, ir tai, kaip EIVT atsižvelgia į Parlamento rezoliucijas; |
| --- | --- |

V.

kadangi vertinimas taip pat turėtų apimti būdus, kaip pagerinti vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo ir EIVT pareigūnų, įskaitant delegacijų vadovus ir Europos Sąjungos specialiuosius įgaliotinius, dalyvavimą Parlamento ir jo organų posėdžiuose, ir tai, kaip EIVT atsižvelgia į Parlamento rezoliucijas;

| W. | kadangi norint, kad Europos išorės veiksmų prasmę geriau suvoktų ir jiems pritartų ES piliečiai, itin svarbu užtikrinti Parlamento vykdomą EIVT priežiūrą; kadangi parlamentinė priežiūra didina išorės veiksmų teisėtumą; |
| --- | --- |

W.

kadangi norint, kad Europos išorės veiksmų prasmę geriau suvoktų ir jiems pritartų ES piliečiai, itin svarbu užtikrinti Parlamento vykdomą EIVT priežiūrą; kadangi parlamentinė priežiūra didina išorės veiksmų teisėtumą;

| X. | kadangi dabartinei finansinei tvarkai delegacijose trūksta lankstumo ir tai daro neigiamą poveikį personalo darbo krūviui; |
| --- | --- |

X.

kadangi dabartinei finansinei tvarkai delegacijose trūksta lankstumo ir tai daro neigiamą poveikį personalo darbo krūviui;

| 1. | turėdamas mintyje, kad pasiekta didelės pažangos steigiant EIVT, tačiau galima užtikrinti didesnę sąveiką ir institucijų koordinavimą bei geresnį politinį vadovavimą ir matomumą pasinaudojant galimybėmis, kurias teikia vyriausiojo įgaliotinio, Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Užsienio reikalų tarybos pirmininko vaidmenų derinys, ir stiprinant tarnybos kaip priemonės vaidmenį, rekomenduoja vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai: |
| --- | --- |

1.

turėdamas mintyje, kad pasiekta didelės pažangos steigiant EIVT, tačiau galima užtikrinti didesnę sąveiką ir institucijų koordinavimą bei geresnį politinį vadovavimą ir matomumą pasinaudojant galimybėmis, kurias teikia vyriausiojo įgaliotinio, Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Užsienio reikalų tarybos pirmininko vaidmenų derinys, ir stiprinant tarnybos kaip priemonės vaidmenį, rekomenduoja vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai:

Dėl vadovavimo ir racionalesnės bei veiksmingesnės 21-ojo amžiaus diplomatijos struktūros

| 2. | teikti paramą vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui vykdant jo įvairias ES sutartyje numatytas pareigas ir šiuo tikslu numatyti paskirti politinį (-ius) pavaduotoją (-jus), kuris būtų atskaitingas Parlamentui ir prieš pradėdamas eiti savo pareigas prisistatytų atsakingam komitetui ir būtų įgaliotas veikti vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo vardu; taip pat užtikrinti, kad Išorės santykių ir decentralizuoto valdymo komisijos nariai galėtų visapusiškai atstovauti vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui sprendžiant parlamentinius klausimus ir tarptautiniu mastu; be to, apsvarstyti galimybę valstybių narių užsienio reikalų ministrams aktyviau dalyvauti vykdant konkrečias užduotis ir misijas Sąjungos vardu, nes tai būdas sustiprinti bendrą ES poziciją; |
| --- | --- |

2.

teikti paramą vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui vykdant jo įvairias ES sutartyje numatytas pareigas ir šiuo tikslu numatyti paskirti politinį (-ius) pavaduotoją (-jus), kuris būtų atskaitingas Parlamentui ir prieš pradėdamas eiti savo pareigas prisistatytų atsakingam komitetui ir būtų įgaliotas veikti vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo vardu; taip pat užtikrinti, kad Išorės santykių ir decentralizuoto valdymo komisijos nariai galėtų visapusiškai atstovauti vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui sprendžiant parlamentinius klausimus ir tarptautiniu mastu; be to, apsvarstyti galimybę valstybių narių užsienio reikalų ministrams aktyviau dalyvauti vykdant konkrečias užduotis ir misijas Sąjungos vardu, nes tai būdas sustiprinti bendrą ES poziciją;

| 3. | atsižvelgiant į tai supaprastinti EIVT vadovavimo struktūrą ir stiprinti vykdomojo generalinio sekretoriaus vaidmenį nustatant aiškią vadovavimo grandinę siekiant padėti efektyviau priimti sprendimus ir laiku pateikti politinį atsaką, turint omenyje tai racionalizuoti generalinio administracijos direktoriaus ir valdančiojo direktoriaus, atsakingo už administraciją, pareigybes, sumažinti ir supaprastinti hierarchines valdymo direktoratų struktūras, aiškiai apibrėžti svarbias kompetencijas EIVT vadovybės struktūroje ir peržiūrėti dabartinę struktūrą, kuri paremta valdyba, siekiant užtikrinti sprendimų priėmimo efektyvumą, aiškumą ir nuoseklumą; laikantis tų pačių principų užtikrinti, kad vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui būtų teikiamos visų atitinkamų institucinių veikėjų politinės konsultacijos, pvz., per Politinę tarybą, siekiant sudaryti jam sąlygas įvertinti veiksmų, kuriuos turi vykdyti EIVT, poveikį; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgiant į tai supaprastinti EIVT vadovavimo struktūrą ir stiprinti vykdomojo generalinio sekretoriaus vaidmenį nustatant aiškią vadovavimo grandinę siekiant padėti efektyviau priimti sprendimus ir laiku pateikti politinį atsaką, turint omenyje tai racionalizuoti generalinio administracijos direktoriaus ir valdančiojo direktoriaus, atsakingo už administraciją, pareigybes, sumažinti ir supaprastinti hierarchines valdymo direktoratų struktūras, aiškiai apibrėžti svarbias kompetencijas EIVT vadovybės struktūroje ir peržiūrėti dabartinę struktūrą, kuri paremta valdyba, siekiant užtikrinti sprendimų priėmimo efektyvumą, aiškumą ir nuoseklumą; laikantis tų pačių principų užtikrinti, kad vyriausiajam įgaliotiniui ir pirmininko pavaduotojui būtų teikiamos visų atitinkamų institucinių veikėjų politinės konsultacijos, pvz., per Politinę tarybą, siekiant sudaryti jam sąlygas įvertinti veiksmų, kuriuos turi vykdyti EIVT, poveikį;

| 4. | patobulinti ir sustiprinti vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo atliekamus koordinavimo, iniciatyvų teikimo ir politinio vadovavimo vaidmenis, ypač jo kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininko vaidmenį, užtikrinant, kad kitoje Komisijoje jis galėtų visapusiškai atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo funkcijas ir jam būtų patikėtos Išorės santykių ir decentralizuoto valdymo komisijos pirmininko pareigos ir į šią komisiją būtų įtraukti kiti Komisijos nariai, kurių kompetencija susijusi su išorės santykių aspektu, kad toliau būtų vykdoma ir plečiama bendrų pasiūlymų ir bendrų sprendimų priėmimo praktika; |
| --- | --- |

4.

patobulinti ir sustiprinti vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo atliekamus koordinavimo, iniciatyvų teikimo ir politinio vadovavimo vaidmenis, ypač jo kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininko vaidmenį, užtikrinant, kad kitoje Komisijoje jis galėtų visapusiškai atlikti Komisijos pirmininko pavaduotojo funkcijas ir jam būtų patikėtos Išorės santykių ir decentralizuoto valdymo komisijos pirmininko pareigos ir į šią komisiją būtų įtraukti kiti Komisijos nariai, kurių kompetencija susijusi su išorės santykių aspektu, kad toliau būtų vykdoma ir plečiama bendrų pasiūlymų ir bendrų sprendimų priėmimo praktika;

| 5. | visapusiškai pasinaudoti EIVT sąveikos poveikiu ir atsižvelgiant į tai numatyti kvalifikuotos balsų daugumos taikymo priimant sprendimus BUSP klausimais galimybę, kaip nustatyta ES sutarties 31 straipsnio 2 dalyje, ir oficialiai išnagrinėti sprendimų dėl BUSP priėmimo kvalifikuota balsų dauguma išplėtimą numatant atitinkamą nuostatą dėl pereigos; |
| --- | --- |

5.

visapusiškai pasinaudoti EIVT sąveikos poveikiu ir atsižvelgiant į tai numatyti kvalifikuotos balsų daugumos taikymo priimant sprendimus BUSP klausimais galimybę, kaip nustatyta ES sutarties 31 straipsnio 2 dalyje, ir oficialiai išnagrinėti sprendimų dėl BUSP priėmimo kvalifikuota balsų dauguma išplėtimą numatant atitinkamą nuostatą dėl pereigos;

| 6. | užtikrinti, kad laikantis EIVT sprendimo 9 straipsnio 3 dalies nuostatų EIVT atliktų vadovaujamą vaidmenį apibrėžiant svarbių išorės finansinių priemonių strategijas ir kad šiuo tikslu EIVT turėtų specialistų, kad galėtų vadovauti šiose srityse; |
| --- | --- |

6.

užtikrinti, kad laikantis EIVT sprendimo 9 straipsnio 3 dalies nuostatų EIVT atliktų vadovaujamą vaidmenį apibrėžiant svarbių išorės finansinių priemonių strategijas ir kad šiuo tikslu EIVT turėtų specialistų, kad galėtų vadovauti šiose srityse;

| 7. | kartu užtikrinti, kad kaimynystės politika būtų „bendrijos“ pobūdžio, turint mintyje tai, jog Parlamentas atmeta bet kokius siekius Sąjungos politiką paversti tarpvyriausybine, ir kad Sutartyje Komisijai suteikiama pagrindinė atsakomybė derėtis dėl tarptautinių susitarimų, reikalingų Sąjungai ir sudaromų Sąjungos vardu; |
| --- | --- |

7.

kartu užtikrinti, kad kaimynystės politika būtų „bendrijos“ pobūdžio, turint mintyje tai, jog Parlamentas atmeta bet kokius siekius Sąjungos politiką paversti tarpvyriausybine, ir kad Sutartyje Komisijai suteikiama pagrindinė atsakomybė derėtis dėl tarptautinių susitarimų, reikalingų Sąjungai ir sudaromų Sąjungos vardu;

| 8. | toliau gerinti Užsienio politikos priemonių direktorato ir EIVT sąsajas; |
| --- | --- |

8.

toliau gerinti Užsienio politikos priemonių direktorato ir EIVT sąsajas;

| 9. | užtikrinti, kad Europos Sąjungos specialieji įgaliotiniai (ESSĮ) būtų glaudžiai integruoti į EIVT darbą įtraukiant juos ir jų darbuotojus į EIVT struktūrą, taip pat, kai galima, apsvarstyti galimybę paskirti juos ES delegacijų vadovais, taip suteikiant jiems antras pareigas; |
| --- | --- |

9.

užtikrinti, kad Europos Sąjungos specialieji įgaliotiniai (ESSĮ) būtų glaudžiai integruoti į EIVT darbą įtraukiant juos ir jų darbuotojus į EIVT struktūrą, taip pat, kai galima, apsvarstyti galimybę paskirti juos ES delegacijų vadovais, taip suteikiant jiems antras pareigas;

| 10. | sistemingai atlikti išsamų auditą, kad Komisijos ir Tarybos sekretoriato nustatytos struktūros, susijusios su išorės politika, būtų suvienytos, siekiant panaikinti šiuo metu pasitaikantį dubliavimąsi ir skatinti išlaidų veiksmingumą; supažindinti Parlamentą su šia ataskaita; |
| --- | --- |

10.

sistemingai atlikti išsamų auditą, kad Komisijos ir Tarybos sekretoriato nustatytos struktūros, susijusios su išorės politika, būtų suvienytos, siekiant panaikinti šiuo metu pasitaikantį dubliavimąsi ir skatinti išlaidų veiksmingumą; supažindinti Parlamentą su šia ataskaita;

| 11. | laikantis tų pačių principų toliau plėtoti bendrų institucijų techninių ir logistikos tarnybų praktiką, siekiant masto ekonomijos ir didesnio veiksmingumo; visų pirma apjungti įvairias Komisijos ir EIVT logistikos tarnybas, veikiančias išankstinio įspėjimo, rizikos vertinimo ir saugumo užtikrinimo užduočių vykdymo srityse, apimančiose veiksmus už Sąjungos ribų, kurių atžvilgiu šios tarnybos privalo bendradarbiauti, sukuriant vieną bendrą struktūrą; |
| --- | --- |

11.

laikantis tų pačių principų toliau plėtoti bendrų institucijų techninių ir logistikos tarnybų praktiką, siekiant masto ekonomijos ir didesnio veiksmingumo; visų pirma apjungti įvairias Komisijos ir EIVT logistikos tarnybas, veikiančias išankstinio įspėjimo, rizikos vertinimo ir saugumo užtikrinimo užduočių vykdymo srityse, apimančiose veiksmus už Sąjungos ribų, kurių atžvilgiu šios tarnybos privalo bendradarbiauti, sukuriant vieną bendrą struktūrą;

| 12. | suderinus su valstybėmis narėmis nustatyti galimybes, kaip būtų galima pasiekti masto ekonomijos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais derinant valstybių narių diplomatinių tarnybų ir EIVT darbą trečiosiose šalyse, įskaitant sutaupymą teikiant konsulines paslaugas; |
| --- | --- |

12.

suderinus su valstybėmis narėmis nustatyti galimybes, kaip būtų galima pasiekti masto ekonomijos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais derinant valstybių narių diplomatinių tarnybų ir EIVT darbą trečiosiose šalyse, įskaitant sutaupymą teikiant konsulines paslaugas;

| 13. | patvirtinti nuoseklią strategiją, susijusią su Tarybos darbo grupių pirmininkų skyrimu, ir panaikinti šių grupių pirmininkų keitimąsi rotacijos tvarka; |
| --- | --- |

13.

patvirtinti nuoseklią strategiją, susijusią su Tarybos darbo grupių pirmininkų skyrimu, ir panaikinti šių grupių pirmininkų keitimąsi rotacijos tvarka;

| 14. | laikantis ES sutarties 24 straipsnio nuostatų užtikrinti aktyvią ir besąlygišką valstybių narių paramą Sąjungos išorės ir saugumo politikai, kaip reikalauja lojalumas ir savitarpio solidarumas, taip pat užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi Sąjungos veiksmų ir remtų EIVT, vykdančią savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

14.

laikantis ES sutarties 24 straipsnio nuostatų užtikrinti aktyvią ir besąlygišką valstybių narių paramą Sąjungos išorės ir saugumo politikai, kaip reikalauja lojalumas ir savitarpio solidarumas, taip pat užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi Sąjungos veiksmų ir remtų EIVT, vykdančią savo įgaliojimus;

| 15. | šiuo tikslu skatinti glaudesnį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir plėtoti bendras politines delegacijų ir ambasadų ataskaitas; |
| --- | --- |

15.

šiuo tikslu skatinti glaudesnį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir plėtoti bendras politines delegacijų ir ambasadų ataskaitas;

Dėl „tinkamos struktūros“ siekiant užtikrinti visapusišką požiūrį

| 16. | įgyvendinti visą Lisabonos sutarties potencialą laikantis visapusiško požiūrio, kuris apima diplomatines, ekonomines, vystymosi ir – blogiausiu atveju ir visapusiškai laikantis JT chartijos – karines priemones, taikomas pagal bendras Sąjungos strategines politikos gaires siekiant skatinti ES piliečių ir jų kaimynų, taip pat toliau gyvenančių žmonių saugumą ir gerovę; atsižvelgiant į tai užtikrinti trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių nuoseklumą; be to, užtikrinti, kad EIVT turėtų strateginio mąstymo pajėgumų ir pajėgumų teikti pasiūlymus dėl svarbių inovacijų, numatytų Lisabonos sutartyje, pvz., tam tikrų užduočių įgyvendinimo patikėjimo pajėgių valstybių narių grupėms ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo sukūrimo, įskaitant kovinių grupių panaudojimą, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

16.

įgyvendinti visą Lisabonos sutarties potencialą laikantis visapusiško požiūrio, kuris apima diplomatines, ekonomines, vystymosi ir – blogiausiu atveju ir visapusiškai laikantis JT chartijos – karines priemones, taikomas pagal bendras Sąjungos strategines politikos gaires siekiant skatinti ES piliečių ir jų kaimynų, taip pat toliau gyvenančių žmonių saugumą ir gerovę; atsižvelgiant į tai užtikrinti trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių nuoseklumą; be to, užtikrinti, kad EIVT turėtų strateginio mąstymo pajėgumų ir pajėgumų teikti pasiūlymus dėl svarbių inovacijų, numatytų Lisabonos sutartyje, pvz., tam tikrų užduočių įgyvendinimo patikėjimo pajėgių valstybių narių grupėms ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo sukūrimo, įskaitant kovinių grupių panaudojimą, įgyvendinimo;

| 17. | šiuo tikslu toliau plėtoti tinkamą struktūrą (pvz., krizių tarybą), kuri apimtų konfliktų prevencijos, reagavimo į krizes, taikos kūrimo, atitinkamų užsienio politikos priemonių, saugumo politikos ir BSGP struktūras ir pagal kurią būtų užtikrinamas geografinių skyrių, delegacijų ir kitų politikos departamentų, susijusių su krizių valdymu, koordinavimas, pagrįstas krizių platformos samprata; užtikrinti bendrą nuoseklumą ir išvengti dubliavimosi EIVT; be to, stiprinti tarpinstitucinį koordinavimą ir paaiškinti vaidmenis; |
| --- | --- |

17.

šiuo tikslu toliau plėtoti tinkamą struktūrą (pvz., krizių tarybą), kuri apimtų konfliktų prevencijos, reagavimo į krizes, taikos kūrimo, atitinkamų užsienio politikos priemonių, saugumo politikos ir BSGP struktūras ir pagal kurią būtų užtikrinamas geografinių skyrių, delegacijų ir kitų politikos departamentų, susijusių su krizių valdymu, koordinavimas, pagrįstas krizių platformos samprata; užtikrinti bendrą nuoseklumą ir išvengti dubliavimosi EIVT; be to, stiprinti tarpinstitucinį koordinavimą ir paaiškinti vaidmenis;

| 18. | užtikrinti veiksmingą ir kompleksinį BSGP operacijų planavimą, spartesnį sprendimų priėmimą, derinant atitinkamus Krizių valdymo ir planavimo direktorato (CMPD) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro (CPCC) planavimo pajėgumus; be to, sukurti nuolatinę vykdymo struktūrą, įsteigiant nuolatinį karinių operacijų štabą, kuris būtų įsikūręs kartu su Civilinių operacijų vykdymo centru, siekiant veiksmingai įgyvendinti karines ir civilines operacijas kartu išlaikant atitinkamas šių operacijų valdymo grandines; |
| --- | --- |

18.

užtikrinti veiksmingą ir kompleksinį BSGP operacijų planavimą, spartesnį sprendimų priėmimą, derinant atitinkamus Krizių valdymo ir planavimo direktorato (CMPD) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro (CPCC) planavimo pajėgumus; be to, sukurti nuolatinę vykdymo struktūrą, įsteigiant nuolatinį karinių operacijų štabą, kuris būtų įsikūręs kartu su Civilinių operacijų vykdymo centru, siekiant veiksmingai įgyvendinti karines ir civilines operacijas kartu išlaikant atitinkamas šių operacijų valdymo grandines;

Dėl finansinių procedūrų reformos siekiant veiksmingų išorės veiksmų

| 19. | visapusiškai pasinaudoti visomis galimomis lankstumo priemonėmis pagal Finansinį reglamentą, susijusiomis su administracinių ir veiklos išlaidų finansiniu valdymu, kad delegacijų vadovams būtų suteiktas leidimas, kai to reikalauja aplinkybės, įgalioti savo pavaduotoją ir Komisijos darbuotojus, taip sudarant geresnes sąlygas delegacijų valdymui ir sklandžiam veikimui ir delegacijų vadovams leidžiant dėmesį sutelkti į savo politines užduotis; |
| --- | --- |

19.

visapusiškai pasinaudoti visomis galimomis lankstumo priemonėmis pagal Finansinį reglamentą, susijusiomis su administracinių ir veiklos išlaidų finansiniu valdymu, kad delegacijų vadovams būtų suteiktas leidimas, kai to reikalauja aplinkybės, įgalioti savo pavaduotoją ir Komisijos darbuotojus, taip sudarant geresnes sąlygas delegacijų valdymui ir sklandžiam veikimui ir delegacijų vadovams leidžiant dėmesį sutelkti į savo politines užduotis;

| 20. | paspartinti Užsienio politikos priemonių tarnybos procedūras, kad BUSP būtų suteikiamos lėšos atsižvelgiant į tikslą laiku užtikrinti lanksčią reakciją į krizines situacijas ir visų pirma siekiant užtikrinti, kad civilinės BSGP operacijos būtų pradedamos greitai ir veiksmingai; atsižvelgiant į tai ištirti, ar Finansinio reglamento pakeitimus galima padaryti nesilpninant priežiūros; |
| --- | --- |

20.

paspartinti Užsienio politikos priemonių tarnybos procedūras, kad BUSP būtų suteikiamos lėšos atsižvelgiant į tikslą laiku užtikrinti lanksčią reakciją į krizines situacijas ir visų pirma siekiant užtikrinti, kad civilinės BSGP operacijos būtų pradedamos greitai ir veiksmingai; atsižvelgiant į tai ištirti, ar Finansinio reglamento pakeitimus galima padaryti nesilpninant priežiūros;

| 21. | didinti ES išorės pagalbos lankstumą ir reaktyvumą persvarstant sprendimų dėl išorės finansinių priemonių programavimo ir išlaidų priėmimo taisykles; |
| --- | --- |

21.

didinti ES išorės pagalbos lankstumą ir reaktyvumą persvarstant sprendimų dėl išorės finansinių priemonių programavimo ir išlaidų priėmimo taisykles;

| 22. | gerinti finansinę atskaitomybę išplečiant skaidrumo reikalavimą visoms BUSP biudžeto eilutėms, įskaitant BSGP operacijas, Europos Sąjungos specialiuosius įgaliotinius, ginklų neplatinimą ir konfliktų prevenciją; |
| --- | --- |

22.

gerinti finansinę atskaitomybę išplečiant skaidrumo reikalavimą visoms BUSP biudžeto eilutėms, įskaitant BSGP operacijas, Europos Sąjungos specialiuosius įgaliotinius, ginklų neplatinimą ir konfliktų prevenciją;

Dėl delegacijų

| 23. | suteikti EIVT didesnę įtaką (per)skiriant Komisijos darbuotojus ES delegacijose siekiant užtikrinti, kad darbuotojų profilis ir ES delegacijos dydis atspindėtų Sąjungos strateginius interesus ir politinius prioritetus; |
| --- | --- |

23.

suteikti EIVT didesnę įtaką (per)skiriant Komisijos darbuotojus ES delegacijose siekiant užtikrinti, kad darbuotojų profilis ir ES delegacijos dydis atspindėtų Sąjungos strateginius interesus ir politinius prioritetus;

| 24. | imtis būtinų veiksmų, kad būtų užtikrinta, jog ES delegacijų vadovai būtų paskirti atsižvelgiant į nuopelnus ir patikimas žinias apie Sąjungos interesus, vertybes ir politikos kryptis, siekiant užtikrinti į tokius atsakingus postus atrinktų asmenų motyvaciją ir aukščiausią kokybę ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

24.

imtis būtinų veiksmų, kad būtų užtikrinta, jog ES delegacijų vadovai būtų paskirti atsižvelgiant į nuopelnus ir patikimas žinias apie Sąjungos interesus, vertybes ir politikos kryptis, siekiant užtikrinti į tokius atsakingus postus atrinktų asmenų motyvaciją ir aukščiausią kokybę ir veiksmingumą;

| 25. | užtikrinti, kad ypač delegacijose, kuriose mažai EIVT darbuotojų, delegacijos vadovas pagal EIVT sprendimo 5 straipsnio 2 dalį galėtų taip pat skirti užduotis Komisijos personalui, kad šis atliktų politinę analizę ir rengtų politines ataskaitas; |
| --- | --- |

25.

užtikrinti, kad ypač delegacijose, kuriose mažai EIVT darbuotojų, delegacijos vadovas pagal EIVT sprendimo 5 straipsnio 2 dalį galėtų taip pat skirti užduotis Komisijos personalui, kad šis atliktų politinę analizę ir rengtų politines ataskaitas;

| 26. | atsižvelgiant į tai stiprinti delegacijų vadovų valdžią viso personalo atžvilgiu, įskaitant Komisijos personalą, ir užtikrinti, kad delegacijų vadovai gautų visas būstinės siunčiamas instrukcijas; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgiant į tai stiprinti delegacijų vadovų valdžią viso personalo atžvilgiu, įskaitant Komisijos personalą, ir užtikrinti, kad delegacijų vadovai gautų visas būstinės siunčiamas instrukcijas;

| 27. | rimtai plėtoti galimybes, kurias teikia EIVT sprendimas ir ES sutartis, visų pirma stiprinant delegacijų atliekamą koordinavimo vaidmenį, ypač krizių atvejais, ir suteikiant joms įgaliojimus teikti konsulines paslaugas ES piliečiams iš valstybių narių, kurios neturi atstovybės atitinkamoje šalyje; užtikrinti, kad dėl papildomų užduočių nebūtų atitraukiami ištekliai nuo esamų politikos krypčių, institucijų ir prioritetų ES lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

rimtai plėtoti galimybes, kurias teikia EIVT sprendimas ir ES sutartis, visų pirma stiprinant delegacijų atliekamą koordinavimo vaidmenį, ypač krizių atvejais, ir suteikiant joms įgaliojimus teikti konsulines paslaugas ES piliečiams iš valstybių narių, kurios neturi atstovybės atitinkamoje šalyje; užtikrinti, kad dėl papildomų užduočių nebūtų atitraukiami ištekliai nuo esamų politikos krypčių, institucijų ir prioritetų ES lygmeniu;

| 28. | atsižvelgiant į tai, kad dauguma ES delegacijų šiuo metu turi žmogaus teisių centrą, užtikrinti, kad žmogaus teisių ir ypač moterų teisių aspektas būtų integruotas kiekvienoje ES delegacijoje ir biure; taip pat užtikrinti Europos kultūros, paremtos jos įvairove, matomumą; prireikus užtikrinti, kad vienas iš esamų ES delegacijų darbuotojų būtų ryšių su Europos Parlamentu palaikymo pareigūnas, kuris teiktų Parlamento delegacijoms trečiosiose šalyse atitinkamą paramą ir atsakytų į klausimus, remiantis ES delegacijų vienodo atstovavimo visoms ES institucijoms principu; |
| --- | --- |

28.

atsižvelgiant į tai, kad dauguma ES delegacijų šiuo metu turi žmogaus teisių centrą, užtikrinti, kad žmogaus teisių ir ypač moterų teisių aspektas būtų integruotas kiekvienoje ES delegacijoje ir biure; taip pat užtikrinti Europos kultūros, paremtos jos įvairove, matomumą; prireikus užtikrinti, kad vienas iš esamų ES delegacijų darbuotojų būtų ryšių su Europos Parlamentu palaikymo pareigūnas, kuris teiktų Parlamento delegacijoms trečiosiose šalyse atitinkamą paramą ir atsakytų į klausimus, remiantis ES delegacijų vienodo atstovavimo visoms ES institucijoms principu;

| 29. | taip pat užtikrinti, kad delegacijos turėtų ekspertinių žinių tose politikos srityse (pvz., klimato kaita, energetinis saugumas, socialinė ir darbo politika, kultūra ir t. t.), kurios svarbios ES palaikant santykius su atitinkama šalimi; |
| --- | --- |

29.

taip pat užtikrinti, kad delegacijos turėtų ekspertinių žinių tose politikos srityse (pvz., klimato kaita, energetinis saugumas, socialinė ir darbo politika, kultūra ir t. t.), kurios svarbios ES palaikant santykius su atitinkama šalimi;

| 30. | užtikrinti, kad prireikus kiekviena delegacija turėtų saugumo ir gynybos srities atašė, ypač kai delegacijos yra politinio nestabilumo arba trapumo zonose arba vietose, kur baigtos neseniai vykdytos BSGP operacijos ar misija, siekiant užtikrinti veiksmų tęstinumą ir atitinkamą politinių aplinkybių stebėseną; |
| --- | --- |

30.

užtikrinti, kad prireikus kiekviena delegacija turėtų saugumo ir gynybos srities atašė, ypač kai delegacijos yra politinio nestabilumo arba trapumo zonose arba vietose, kur baigtos neseniai vykdytos BSGP operacijos ar misija, siekiant užtikrinti veiksmų tęstinumą ir atitinkamą politinių aplinkybių stebėseną;

| 31. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją nurodyti persvarstyti ES delegacijų užsienyje saugos taisykles ir reikalavimus, kad būtų įsitikinta, jog sprendimus dėl saugumo priima EIVT, o ne saugos srities išorės rangovai; |
| --- | --- |

31.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją nurodyti persvarstyti ES delegacijų užsienyje saugos taisykles ir reikalavimus, kad būtų įsitikinta, jog sprendimus dėl saugumo priima EIVT, o ne saugos srities išorės rangovai;

Dėl Politinės atskaitomybės pareiškimo įgyvendinimo

| 32. | laikantis keturšalio susitarimo, pasiekto 2010 m. birželio mėn. Madride, užtikrinti, kad būtų visiškai ir veiksmingai įgyvendintas įsipareigojimas, nustatytas ES sutarties 36 straipsnyje, tinkamai atsižvelgti į Parlamento požiūrius, pavyzdžiui, vykdant aktyvias ir sistemingas konsultacijas su atitinkamu Parlamento komitetu prieš patvirtinant strategijas ir įgaliojimus BUSP/BSGP srityje; |
| --- | --- |

32.

laikantis keturšalio susitarimo, pasiekto 2010 m. birželio mėn. Madride, užtikrinti, kad būtų visiškai ir veiksmingai įgyvendintas įsipareigojimas, nustatytas ES sutarties 36 straipsnyje, tinkamai atsižvelgti į Parlamento požiūrius, pavyzdžiui, vykdant aktyvias ir sistemingas konsultacijas su atitinkamu Parlamento komitetu prieš patvirtinant strategijas ir įgaliojimus BUSP/BSGP srityje;

| 33. | užtikrinti, kad svarbiausias pareigas užimantiems Parlamento pareigūnams Sąjungos delegacijos teiktų visapusiškas politines ataskaitas, laikydamosi reguliuojamos prieigos reikalavimų; |
| --- | --- |

33.

užtikrinti, kad svarbiausias pareigas užimantiems Parlamento pareigūnams Sąjungos delegacijos teiktų visapusiškas politines ataskaitas, laikydamosi reguliuojamos prieigos reikalavimų;

| 34. | pagal ES sutarties 218 straipsnio 10 dalį užtikrinti, kad Parlamentas būtų nedelsiant ir visapusiškai informuojamas visais derybų dėl tarptautinių susitarimų procedūros etapais, įskaitant susitarimus, sudaromus BUSP srityje; |
| --- | --- |

34.

pagal ES sutarties 218 straipsnio 10 dalį užtikrinti, kad Parlamentas būtų nedelsiant ir visapusiškai informuojamas visais derybų dėl tarptautinių susitarimų procedūros etapais, įskaitant susitarimus, sudaromus BUSP srityje;

| 35. | atsižvelgiant į teigiamą naujai paskirtų delegacijų vadovų ir Europos Sąjungos specialiųjų įgaliotinių prisistatymo Užsienio reikalų komitete prieš pradedant eiti pareigas patirtį plėtoti šią praktiką ir taikyti ją naujai paskirtiems BSGP misijų ir operacijų vadovams; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgiant į teigiamą naujai paskirtų delegacijų vadovų ir Europos Sąjungos specialiųjų įgaliotinių prisistatymo Užsienio reikalų komitete prieš pradedant eiti pareigas patirtį plėtoti šią praktiką ir taikyti ją naujai paskirtiems BSGP misijų ir operacijų vadovams;

| 36. | užtikrinti, kad vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo paskirtus naujus delegacijų vadovus prieš jiems pradedant eiti savo pareigas oficialiai patvirtintų atitinkamas Parlamento komitetas; |
| --- | --- |

36.

užtikrinti, kad vyriausiojo įgaliotinio ir pirmininko pavaduotojo paskirtus naujus delegacijų vadovus prieš jiems pradedant eiti savo pareigas oficialiai patvirtintų atitinkamas Parlamento komitetas;

| 37. | vykdyti sistemingą keitimąsi informacija su atitinkamu Parlamento komitetu prieš kiekvieną Užsienio reikalų tarybos susitikimą ir trumpai informuoti šį komitetą po kiekvieno Tarybos susitikimo; |
| --- | --- |

37.

vykdyti sistemingą keitimąsi informacija su atitinkamu Parlamento komitetu prieš kiekvieną Užsienio reikalų tarybos susitikimą ir trumpai informuoti šį komitetą po kiekvieno Tarybos susitikimo;

Dėl Europos diplomatinio vieningumo dvasios ugdymo ir stiprinimo

| 38. | skatinti bendrus mokymus ir kitas konkrečias priemones siekiant stiprinti EIVT personalo, atstovaujančio skirtingoms diplomatinėms tradicijoms, kultūroms ir institucinėms sandaroms, diplomatinio vieningumo dvasią ir laikyti EIVT personalo ir nacionalinių diplomatų bendrų mokymų iniciatyvas jų profesinės raidos dalimi; |
| --- | --- |

38.

skatinti bendrus mokymus ir kitas konkrečias priemones siekiant stiprinti EIVT personalo, atstovaujančio skirtingoms diplomatinėms tradicijoms, kultūroms ir institucinėms sandaroms, diplomatinio vieningumo dvasią ir laikyti EIVT personalo ir nacionalinių diplomatų bendrų mokymų iniciatyvas jų profesinės raidos dalimi;

| 39. | laikantis šių principų persvarstyti esamas atitinkamas ES ir nacionalinio lygmenų mokymo ir švietimo programas, siekiant jas sujungti su Europos saugumo ir gynybos koledžo programomis; |
| --- | --- |

39.

laikantis šių principų persvarstyti esamas atitinkamas ES ir nacionalinio lygmenų mokymo ir švietimo programas, siekiant jas sujungti su Europos saugumo ir gynybos koledžo programomis;

Dėl įdarbinimo pagrindo

| 40. | toliau ir labiau siekti geresnės lyčių pusiausvyros, tinkamai atsižvelgiant į nuopelnus ir kompetencijas; pabrėžti, kad svarbu užtikrinti pusiausvyrą delegacijų vadovų ir kitais valdymo lygmenimis; taikyti pereinamojo laikotarpio priemones ir rengti veiksmų planą, kuris apimtų konsultavimo programas, specialius mokymus ir šeimai palankią darbo aplinką, siekiant skatinti moterų atstovavimą ir spręsti struktūrinių kliūčių jų diplomatinei karjerai problemas; |
| --- | --- |

40.

toliau ir labiau siekti geresnės lyčių pusiausvyros, tinkamai atsižvelgiant į nuopelnus ir kompetencijas; pabrėžti, kad svarbu užtikrinti pusiausvyrą delegacijų vadovų ir kitais valdymo lygmenimis; taikyti pereinamojo laikotarpio priemones ir rengti veiksmų planą, kuris apimtų konsultavimo programas, specialius mokymus ir šeimai palankią darbo aplinką, siekiant skatinti moterų atstovavimą ir spręsti struktūrinių kliūčių jų diplomatinei karjerai problemas;

| 41. | imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų atkurtas geografinis atstovavimas aukštesnio lygio vadovų lygmeniu ir visuose kituose lygiuose ir pareigose, siekiant didinti pareigūnų ir valstybių narių politinę atsakomybę už EIVT ir ją skatinti, kaip reikalaujama EIVT sprendimo 6 straipsnio 6 ir 8 dalyse; |
| --- | --- |

41.

imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų atkurtas geografinis atstovavimas aukštesnio lygio vadovų lygmeniu ir visuose kituose lygiuose ir pareigose, siekiant didinti pareigūnų ir valstybių narių politinę atsakomybę už EIVT ir ją skatinti, kaip reikalaujama EIVT sprendimo 6 straipsnio 6 ir 8 dalyse;

| 42. | atsižvelgiant į tai, kad pasiektas tikslas, jog trečdalį darbuotojų sudarytų valstybių narių personalas, užtikrinti, kad nacionalinių ministerijų darbuotojai nebūtų sutelkti vadovų lygmenyje sudarant karjeros galimybes visiems, ir šiuo metu dėmesį sutelkti į naujų ES pareigūnų įdarbinimą nuolatinėse pareigose; atsižvelgiant į tai taip pat ištirti nacionalinių diplomatų, dirbančių EIVT, galimybes pretenduoti į nuolatines pareigas tarnyboje; |
| --- | --- |

42.

atsižvelgiant į tai, kad pasiektas tikslas, jog trečdalį darbuotojų sudarytų valstybių narių personalas, užtikrinti, kad nacionalinių ministerijų darbuotojai nebūtų sutelkti vadovų lygmenyje sudarant karjeros galimybes visiems, ir šiuo metu dėmesį sutelkti į naujų ES pareigūnų įdarbinimą nuolatinėse pareigose; atsižvelgiant į tai taip pat ištirti nacionalinių diplomatų, dirbančių EIVT, galimybes pretenduoti į nuolatines pareigas tarnyboje;

| 43. | siekiant plėtoti tikrą Europos diplomatinio vieningumo dvasią ir užtikrinti, kad tarnyba tarnautų tik bendriems Europos Sąjungos interesams, priešintis visiems valstybių narių mėginimams įsiterpti į EIVT personalo įdarbinimo procesą; šiuo metu, kai pasibaigė pereinamasis laikotarpis, užtikrinti, kad EIVT galėtų parengti savo nepriklausomą įdarbinimo procedūrą, pagal kurią atviruose konkursuose galėtų dalyvauti taip pat visų ES institucijų pareigūnai ir išorės kandidatai; |
| --- | --- |

43.

siekiant plėtoti tikrą Europos diplomatinio vieningumo dvasią ir užtikrinti, kad tarnyba tarnautų tik bendriems Europos Sąjungos interesams, priešintis visiems valstybių narių mėginimams įsiterpti į EIVT personalo įdarbinimo procesą; šiuo metu, kai pasibaigė pereinamasis laikotarpis, užtikrinti, kad EIVT galėtų parengti savo nepriklausomą įdarbinimo procedūrą, pagal kurią atviruose konkursuose galėtų dalyvauti taip pat visų ES institucijų pareigūnai ir išorės kandidatai;

| 44. | atsižvelgiant į ypatingą Europos Parlamento vaidmenį apibrėžiant bendros užsienio ir saugumo politikos tikslus ir pagrindinius prioritetus, Parlamento kaip biudžeto valdymo institucijos kompetenciją, jo vaidmenį vykdant politinę užsienio politikos priežiūrą bei į jo parlamentinių išorės santykių praktiką, apsvarstyti galimybę Europos Parlamento pareigūnams nuo 2013 m. liepos 1 d. tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos Tarybos ir Komisijos pareigūnams, teikti kandidatūras į pareigas EIVT; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgiant į ypatingą Europos Parlamento vaidmenį apibrėžiant bendros užsienio ir saugumo politikos tikslus ir pagrindinius prioritetus, Parlamento kaip biudžeto valdymo institucijos kompetenciją, jo vaidmenį vykdant politinę užsienio politikos priežiūrą bei į jo parlamentinių išorės santykių praktiką, apsvarstyti galimybę Europos Parlamento pareigūnams nuo 2013 m. liepos 1 d. tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos Tarybos ir Komisijos pareigūnams, teikti kandidatūras į pareigas EIVT;

| 45. | užtikrinti, kad EIVT darbuotojų kvalifikacijų derinys būtų tinkamas reaguoti į konfliktus, ypač ugdant įgūdžius tarpininkavimo ir dialogo srityje; |
| --- | --- |

45.

užtikrinti, kad EIVT darbuotojų kvalifikacijų derinys būtų tinkamas reaguoti į konfliktus, ypač ugdant įgūdžius tarpininkavimo ir dialogo srityje;

Ilgalaikė perspektyva

| 46. | ragina kito konvento metu į darbotvarkę įtraukti tolesnį BUSP/BSGP ir EIVT vaidmens plėtojimą, įskaitant pavadinimo pakeitimą; |
| --- | --- |

46.

ragina kito konvento metu į darbotvarkę įtraukti tolesnį BUSP/BSGP ir EIVT vaidmens plėtojimą, įskaitant pavadinimo pakeitimą;

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

47.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 210, 2010 8 3, p. 1.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/174 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/174

---

P7_TA(2013)0279

Religijos ar tikėjimo laisvės skatinimas ir apsauga

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (2013/2082(INI))

(2016/C 065/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai, kurį pateikė Laima Liucija Andrikienė PPE frakcijos vardu dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (B7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai, kurį pateikė Laima Liucija Andrikienė PPE frakcijos vardu dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (B7-0164/2013),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto 22 bendrąjį komentarą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komiteto 22 bendrąjį komentarą (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2009 ir 2011 m. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 ir 2011 m. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ (COM(2011)0886),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (4) ir į 2012 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimą 2012/440/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 13 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (4) ir į 2012 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimą 2012/440/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl ES žmogaus teisių strategijos peržiūros (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl ES žmogaus teisių strategijos peržiūros (6),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl metinių ataskaitų dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl metinių ataskaitų dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių (toliau – Gairės) projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių (toliau – Gairės) projektą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0203/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0203/2013),

| A. | kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį demokratija, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principai bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymasis yra visų ES išorės veiksmų pagrindiniai principai; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį demokratija, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principai bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymasis yra visų ES išorės veiksmų pagrindiniai principai;

| B. | kadangi teisė į religijos ar tikėjimo laisvę, įskaitant teistinius, neteistinius ir ateistinius įsitikinimus, teisę netikėti ir teisę keisti savo religiją ar tikėjimą, yra kiekvieno žmogaus visuotinė žmogaus teisė ir pagrindinė laisvė, susijusi su kitomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, kaip įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisė į religijos ar tikėjimo laisvę, įskaitant teistinius, neteistinius ir ateistinius įsitikinimus, teisę netikėti ir teisę keisti savo religiją ar tikėjimą, yra kiekvieno žmogaus visuotinė žmogaus teisė ir pagrindinė laisvė, susijusi su kitomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, kaip įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnyje;

| C. | kadangi Europos Parlamentas kelis kartus ragino priimti plataus užmojo priemonių rinkinį, kuriuo būtų siekiama skatinti teisę į religijos ar tikėjimo laisvę įgyvendinant ES išorės politiką; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas kelis kartus ragino priimti plataus užmojo priemonių rinkinį, kuriuo būtų siekiama skatinti teisę į religijos ar tikėjimo laisvę įgyvendinant ES išorės politiką;

| D. | kadangi šiuo klausimu Europos Parlamentas palankiai įvertino ES įsipareigojimą parengti religijos ar tikėjimo laisvės gaires remiantis ES veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir pabrėžė, kad Europos Parlamentas ir pilietinės visuomenės organizacijos turi dalyvauti rengiant šias Gaires; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo klausimu Europos Parlamentas palankiai įvertino ES įsipareigojimą parengti religijos ar tikėjimo laisvės gaires remiantis ES veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir pabrėžė, kad Europos Parlamentas ir pilietinės visuomenės organizacijos turi dalyvauti rengiant šias Gaires;

| E. | kadangi pagal tarptautinės teisės standartus visos valstybės privalo užtikrinti veiksmingą visų savo piliečių ir visų kitų asmenų, esančių jų jurisdikcijoje, apsaugą; kadangi plačiai informuojama, kad kai kuriuose pasaulio regionuose vykdomas asmenų ir jų šeimų, bendruomenių, pamaldų vietų ir institucijų persekiojimas dėl jų priklausymo tam tikrai religinei grupei, įsitikinimų ar bet kokio teisėto viešo savo religijos ar tikėjimo išpažinimo; kadangi visuose pasaulio regionuose, įskaitant Europą ir jos kaimynystėje esančius regionus, vis dar esama diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo ir kadangi tam tikroms religinėms bendruomenėms priklausantys asmenys, įskaitant religines mažumas ar netikinčiuosius, ir toliau negali naudotis savo žmogaus teisėmis ir dėl savo religijos ar tikėjimo nuolat diskriminuojami, suimami ir nuteisiami, o daugelyje šalių kartais dėl to jiems net įvykdoma mirties bausmė; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal tarptautinės teisės standartus visos valstybės privalo užtikrinti veiksmingą visų savo piliečių ir visų kitų asmenų, esančių jų jurisdikcijoje, apsaugą; kadangi plačiai informuojama, kad kai kuriuose pasaulio regionuose vykdomas asmenų ir jų šeimų, bendruomenių, pamaldų vietų ir institucijų persekiojimas dėl jų priklausymo tam tikrai religinei grupei, įsitikinimų ar bet kokio teisėto viešo savo religijos ar tikėjimo išpažinimo; kadangi visuose pasaulio regionuose, įskaitant Europą ir jos kaimynystėje esančius regionus, vis dar esama diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo ir kadangi tam tikroms religinėms bendruomenėms priklausantys asmenys, įskaitant religines mažumas ar netikinčiuosius, ir toliau negali naudotis savo žmogaus teisėmis ir dėl savo religijos ar tikėjimo nuolat diskriminuojami, suimami ir nuteisiami, o daugelyje šalių kartais dėl to jiems net įvykdoma mirties bausmė;

| 1. | teikia Tarybai šias rekomendacijas: |
| --- | --- |

1.

teikia Tarybai šias rekomendacijas:

Priežastys imtis veiksmų

| a) | teisės į religijos ar tikėjimo laisvę skatinimas ir su ja susijusių pažeidimų prevencija turi būti ES išorės politikos prioritetas; |
| --- | --- |

a)

teisės į religijos ar tikėjimo laisvę skatinimas ir su ja susijusių pažeidimų prevencija turi būti ES išorės politikos prioritetas;

| b) | daugelyje pasaulio šalių nesiliauja smurtas prieš religinėms bendruomenėms ir mažumoms priklausančius asmenis ar nereliginių įsitikinimų turinčius asmenis, šių asmenų persekiojimas ir diskriminacija; religinės tolerancijos, atvirumo dialogui ir ekumeninio sambūvio trūkumas dažnai lemia politinius neramumus, dėl to griebiamasi smurto ir atsiranda atvirų ginkluotų konfliktų, dėl kurių kyla pavojus žmonių gyvybėms ir kenkiama regionų stabilumui; Europos Sąjunga turėtų aiškiai ir skubiai pasmerkti visų rūšių smurtą ir diskriminaciją ir tai turėtų būti pagrindinis ES politikos religijos ar tikėjimo laisvės srityje elementas; ypatingą dėmesį reikėtų skirti religiją ar tikėjimą pakeitusių asmenų padėčiai, nes daugelyje šalių praktiškai jie dažnai patiria visuomenės spaudimą, bauginimus ar atvirą smurtą; |
| --- | --- |

b)

daugelyje pasaulio šalių nesiliauja smurtas prieš religinėms bendruomenėms ir mažumoms priklausančius asmenis ar nereliginių įsitikinimų turinčius asmenis, šių asmenų persekiojimas ir diskriminacija; religinės tolerancijos, atvirumo dialogui ir ekumeninio sambūvio trūkumas dažnai lemia politinius neramumus, dėl to griebiamasi smurto ir atsiranda atvirų ginkluotų konfliktų, dėl kurių kyla pavojus žmonių gyvybėms ir kenkiama regionų stabilumui; Europos Sąjunga turėtų aiškiai ir skubiai pasmerkti visų rūšių smurtą ir diskriminaciją ir tai turėtų būti pagrindinis ES politikos religijos ar tikėjimo laisvės srityje elementas; ypatingą dėmesį reikėtų skirti religiją ar tikėjimą pakeitusių asmenų padėčiai, nes daugelyje šalių praktiškai jie dažnai patiria visuomenės spaudimą, bauginimus ar atvirą smurtą;

Tikslas ir taikymo sritis

| c) | ES Gairių tikslas ir taikymo sritis turėtų būti šie: skatinti ir apsaugoti religijos ar tikėjimo laisvę trečiosiose šalyse, įtraukti religijos ar tikėjimo laisvę į visus ES išorės veiksmus ir žmogaus teisių politiką, taip pat parengti aiškias gaires, kriterijus, standartus ir praktinius nurodymus, kurie padėtų labiau skatinti religijos ar tikėjimo laisvę organizuojant ES institucijų ir valstybių narių pareigūnų darbą, ir taip padėti užtikrinti didesnį ES išorės santykių nuoseklumą, veiksmingumą ir matomumą; |
| --- | --- |

c)

ES Gairių tikslas ir taikymo sritis turėtų būti šie: skatinti ir apsaugoti religijos ar tikėjimo laisvę trečiosiose šalyse, įtraukti religijos ar tikėjimo laisvę į visus ES išorės veiksmus ir žmogaus teisių politiką, taip pat parengti aiškias gaires, kriterijus, standartus ir praktinius nurodymus, kurie padėtų labiau skatinti religijos ar tikėjimo laisvę organizuojant ES institucijų ir valstybių narių pareigūnų darbą, ir taip padėti užtikrinti didesnį ES išorės santykių nuoseklumą, veiksmingumą ir matomumą;

Apibrėžtys

| d) | kadangi nuo to priklausys sėkmingas Gairių įgyvendinimas, šiose Gairėse turėtų būti užtikrintas vartojamų apibrėžčių aiškumas ir tinkama bei visapusė teisės į religijos ar tikėjimo laisvę apsauga pagal tarptautinės teisės nuostatas, turint mintyje naudojimąsi ta laisve privačiai ir viešai, taip pat jos individualų, kolektyvinį ir institucinį aspektus, įskaitant teisę tikėti ar netikėti, teisę keisti savo išpažįstamą religiją ar tikėjimą, saviraiškos laisvę, susirinkimų ir asociacijų laisvę, taip pat tėvų teisę auklėti savo vaikus vadovaujantis savo moraliniais įsitikinimais – tiek religiniais, tiek nereliginiais; aiškios apibrėžtys ir visapusiška apsauga taip pat reikalingos tais atvejais, kurie susiję su religinių ir tikėjimu pagrįstų institucijų juridinio asmens statuso pripažinimu, pagarba jų savarankiškumui, teise atsisakyti veikti dėl vidinių įsitikinimų, teise į prieglobstį, teise ilsėtis poilsio dienomis, švęsti šventes bei dalyvauti apeigose pagal asmens išpažįstamos religijos ar tikėjimo priesakus, taip pat su pagrindine teise į asmens turto apsaugą; |
| --- | --- |

d)

kadangi nuo to priklausys sėkmingas Gairių įgyvendinimas, šiose Gairėse turėtų būti užtikrintas vartojamų apibrėžčių aiškumas ir tinkama bei visapusė teisės į religijos ar tikėjimo laisvę apsauga pagal tarptautinės teisės nuostatas, turint mintyje naudojimąsi ta laisve privačiai ir viešai, taip pat jos individualų, kolektyvinį ir institucinį aspektus, įskaitant teisę tikėti ar netikėti, teisę keisti savo išpažįstamą religiją ar tikėjimą, saviraiškos laisvę, susirinkimų ir asociacijų laisvę, taip pat tėvų teisę auklėti savo vaikus vadovaujantis savo moraliniais įsitikinimais – tiek religiniais, tiek nereliginiais; aiškios apibrėžtys ir visapusiška apsauga taip pat reikalingos tais atvejais, kurie susiję su religinių ir tikėjimu pagrįstų institucijų juridinio asmens statuso pripažinimu, pagarba jų savarankiškumui, teise atsisakyti veikti dėl vidinių įsitikinimų, teise į prieglobstį, teise ilsėtis poilsio dienomis, švęsti šventes bei dalyvauti apeigose pagal asmens išpažįstamos religijos ar tikėjimo priesakus, taip pat su pagrindine teise į asmens turto apsaugą;

Veiklos gairės

| e) | šios Gairės turėtų būti grindžiamos tarptautine teise ir tarptautinės bendruomenės pripažintomis bei ratifikuotomis sutartimis; |
| --- | --- |

e)

šios Gairės turėtų būti grindžiamos tarptautine teise ir tarptautinės bendruomenės pripažintomis bei ratifikuotomis sutartimis;

Proporcingumas

| f) | kaip teigiama šiame Gairių projekte, pagal tarptautinės bendruomenės pripažintus principus negalima apriboti laisvės nebūti verčiamu išpažinti ar pasirinkti religiją ar tikėjimą, taip pat tėvų ir globėjų laisvės užtikrinti religinį ir dorinį auklėjimą; bet kokia kita teisės į religijos ar tikėjimo laisvę apraiška gali būti apribojama tik tiek, „kiek tai yra nustatyta įstatymu ir tik tada, kai tai būtina visuomenės saugumui, tvarkai, žmonių sveikatai ar moralei arba kitų asmenų pagrindinėms teisėms ir laisvėms apsaugoti“ (8); kartu šie apribojimai turi būti aiškinami siaurąja prasme, tiesiogiai susiję su kitų asmenų saugomomis teisėmis ir joms proporcingi, be to, privalu užtikrinti tinkamą pusiausvyrą; todėl šiose Gairėse reikėtų pabrėžti proporcingumo kriterijų; |
| --- | --- |

f)

kaip teigiama šiame Gairių projekte, pagal tarptautinės bendruomenės pripažintus principus negalima apriboti laisvės nebūti verčiamu išpažinti ar pasirinkti religiją ar tikėjimą, taip pat tėvų ir globėjų laisvės užtikrinti religinį ir dorinį auklėjimą; bet kokia kita teisės į religijos ar tikėjimo laisvę apraiška gali būti apribojama tik tiek, „kiek tai yra nustatyta įstatymu ir tik tada, kai tai būtina visuomenės saugumui, tvarkai, žmonių sveikatai ar moralei arba kitų asmenų pagrindinėms teisėms ir laisvėms apsaugoti“ (8); kartu šie apribojimai turi būti aiškinami siaurąja prasme, tiesiogiai susiję su kitų asmenų saugomomis teisėmis ir joms proporcingi, be to, privalu užtikrinti tinkamą pusiausvyrą; todėl šiose Gairėse reikėtų pabrėžti proporcingumo kriterijų;

Saviraiškos laisvė

| g) | nors religijos ar tikėjimo laisvė ir saviraiškos laisvė yra viena kitą papildančios teisės, tais atvejais, kai šios teisės prieštarauja viena kitai, ES taip pat turėtų turėti mintyje, kad šiuolaikinės žiniasklaidos priemonės gali padėti palaikyti glaudesnius kultūrų ir tikėjimų ryšius; todėl reikia imtis priemonių, kad būtų išvengta tarpkultūrinio smurto kaip atsako į saviraiškos laisvės veiksmus, susijusius su kritika, ypač su pajuoka ar patyčiomis; atsižvelgdama į tai, ES turėtų padėti sumažinti tokią įtampą, pvz., skatindama tarpusavio supratimą ir dialogą, taip pat turėtų vienareikšmiškai pasmerkti bet kokius smurto aktus, kurie buvo įvykdyti reaguojant į tokias kalbas, ir tvirtai prieštarauti bet kokiems mėginimams žodžio laisvę laikyti nusikaltimu, kai kalbama apie religinius klausimus, pvz., šventvagystės įstatymams; |
| --- | --- |

g)

nors religijos ar tikėjimo laisvė ir saviraiškos laisvė yra viena kitą papildančios teisės, tais atvejais, kai šios teisės prieštarauja viena kitai, ES taip pat turėtų turėti mintyje, kad šiuolaikinės žiniasklaidos priemonės gali padėti palaikyti glaudesnius kultūrų ir tikėjimų ryšius; todėl reikia imtis priemonių, kad būtų išvengta tarpkultūrinio smurto kaip atsako į saviraiškos laisvės veiksmus, susijusius su kritika, ypač su pajuoka ar patyčiomis; atsižvelgdama į tai, ES turėtų padėti sumažinti tokią įtampą, pvz., skatindama tarpusavio supratimą ir dialogą, taip pat turėtų vienareikšmiškai pasmerkti bet kokius smurto aktus, kurie buvo įvykdyti reaguojant į tokias kalbas, ir tvirtai prieštarauti bet kokiems mėginimams žodžio laisvę laikyti nusikaltimu, kai kalbama apie religinius klausimus, pvz., šventvagystės įstatymams;

Religijos ar tikėjimo laisvės kolektyvinis aspektas

| h) | šiose Gairėse reikėtų pabrėžti, kad kiekvieno asmens teisė vienam ar kartu su kitais asmenimis reikšti religijos ar tikėjimo laisvę yra neatsiejama religijos ar tikėjimo laisvės dalis; ši teisė apima:






  — | laisvę dalyvauti pamaldose ar rengti susirinkimus religijos ar tikėjimo klausimais ir šiais tikslais steigti ir išlaikyti susitikimų ir religines vietas, |
| --- | --- | --- |

h)

šiose Gairėse reikėtų pabrėžti, kad kiekvieno asmens teisė vienam ar kartu su kitais asmenimis reikšti religijos ar tikėjimo laisvę yra neatsiejama religijos ar tikėjimo laisvės dalis; ši teisė apima:

—

laisvę dalyvauti pamaldose ar rengti susirinkimus religijos ar tikėjimo klausimais ir šiais tikslais steigti ir išlaikyti susitikimų ir religines vietas,

| — | laisvę nedalyvauti konkrečioje religinėje veikloje arba renginyje, |
| --- | --- |

—

laisvę nedalyvauti konkrečioje religinėje veikloje arba renginyje,

| — | laisvę steigti ir išlaikyti atitinkamas religines, žiniasklaidos, švietimo, sveikatos priežiūros, socialines, labdaros ar humanitarines institucijas, |
| --- | --- |

—

laisvę steigti ir išlaikyti atitinkamas religines, žiniasklaidos, švietimo, sveikatos priežiūros, socialines, labdaros ar humanitarines institucijas,

| — | laisvę prašyti asmenų ir institucijų savo noru skirti finansines ir kitokias aukas ir jas gauti, |
| --- | --- |

—

laisvę prašyti asmenų ir institucijų savo noru skirti finansines ir kitokias aukas ir jas gauti,

| — | laisvę mokyti, skirti, rinkti arba pareigų tęstinumo pagrindu paskirti atitinkamus vadovus pagal bet kurios religijos ar tikėjimo reikalavimus ir standartus, |
| --- | --- |

—

laisvę mokyti, skirti, rinkti arba pareigų tęstinumo pagrindu paskirti atitinkamus vadovus pagal bet kurios religijos ar tikėjimo reikalavimus ir standartus,

| — | laisvę nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis megzti ir palaikyti ryšius su asmenimis ir bendruomenėmis religijos ir tikėjimo klausimais; be to, šiose Gairėse reikėtų pažymėti, kad teise išpažinti religiją kartu su kitais asmenimis (o tokiais atvejais visada privalu gerbti asmens laisves) turėtų būti galima naudotis ne tik oficialiai pripažintose pamaldų vietose ir kad ES turėtų pasmerkti bet kokius neteisėtus susirinkimų laisvės apribojimus; šiose Gairėse reikėtų pabrėžti, kad valstybės privalo išlikti neutralios ir nešališkos religinių grupių, taip pat simbolinės ar finansinės paramos atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

laisvę nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis megzti ir palaikyti ryšius su asmenimis ir bendruomenėmis religijos ir tikėjimo klausimais; be to, šiose Gairėse reikėtų pažymėti, kad teise išpažinti religiją kartu su kitais asmenimis (o tokiais atvejais visada privalu gerbti asmens laisves) turėtų būti galima naudotis ne tik oficialiai pripažintose pamaldų vietose ir kad ES turėtų pasmerkti bet kokius neteisėtus susirinkimų laisvės apribojimus; šiose Gairėse reikėtų pabrėžti, kad valstybės privalo išlikti neutralios ir nešališkos religinių grupių, taip pat simbolinės ar finansinės paramos atžvilgiu;

| i) | mano, kad sekuliarizmas, kuris apibrėžiamas kaip griežtas religinės ir politinės valdžios atskyrimas, reiškia, kad jokia religinė institucija nesikiša į valstybės veikimo sritį ir jokia viešoji institucija nesikiša į religinius reikalus, nebent siekiant užtikrinti saugos ir viešosios tvarkos taisyklių (be kita ko, dėl pagarbos kitų asmenų laisvei) laikymąsi, be to, visiems asmenims – tikintiesiems, agnostikams ir ateistams – užtikrinama vienoda sąžinės laisvė; |
| --- | --- |

i)

mano, kad sekuliarizmas, kuris apibrėžiamas kaip griežtas religinės ir politinės valdžios atskyrimas, reiškia, kad jokia religinė institucija nesikiša į valstybės veikimo sritį ir jokia viešoji institucija nesikiša į religinius reikalus, nebent siekiant užtikrinti saugos ir viešosios tvarkos taisyklių (be kita ko, dėl pagarbos kitų asmenų laisvei) laikymąsi, be to, visiems asmenims – tikintiesiems, agnostikams ir ateistams – užtikrinama vienoda sąžinės laisvė;

Registracijos reikalavimai

| j) | ES turėtų imtis veiksmų, kai religinėms ar su tikėjimu susijusioms organizacijoms taikant registracijos reikalavimus nepagrįstai ribojama religijos ar tikėjimo laisvė; registracija neturėtų būti laikoma būtina asmens naudojimosi savo žmogaus teise į religijos ar tikėjimo laisvę sąlyga, nes ši teisė negali priklausyti nuo administracinių ar teisinių reikalavimų; ES turėtų raginti panaikinti visus teisės aktus, pvz., dėl privalomos asmens išpažįstamos religijos registracijos civilinės būklės dokumentuose, jeigu taikant tokius teisės aktus diskriminuojami nereliginiais įsitikinimais besivadovaujantys arba savo religiją ar tikėjimą pakeitę asmenys; |
| --- | --- |

j)

ES turėtų imtis veiksmų, kai religinėms ar su tikėjimu susijusioms organizacijoms taikant registracijos reikalavimus nepagrįstai ribojama religijos ar tikėjimo laisvė; registracija neturėtų būti laikoma būtina asmens naudojimosi savo žmogaus teise į religijos ar tikėjimo laisvę sąlyga, nes ši teisė negali priklausyti nuo administracinių ar teisinių reikalavimų; ES turėtų raginti panaikinti visus teisės aktus, pvz., dėl privalomos asmens išpažįstamos religijos registracijos civilinės būklės dokumentuose, jeigu taikant tokius teisės aktus diskriminuojami nereliginiais įsitikinimais besivadovaujantys arba savo religiją ar tikėjimą pakeitę asmenys;

Auklėjimas

| k) | kaip nustatyta pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus, vaiko tėvai ar teisėti globėjai gali laisvai užtikrinti, kad jų vaikas būtų auklėjamas vadovaujantis jų moraliniais ir religiniais įsitikinimais, o vaikas neturi būti verčiamas mokytis religijos ar tikėjimo tiesų prieš savo ar savo tėvų ar teisėtų globėjų valią, vaiko interesus laikant pagrindiniu principu; tėvų teisė auklėti savo vaikus vadovaujantis savo religiniais ar nereliginiais įsitikinimais apima jų teisę atmesti bet kokį netinkamą valstybės ar nevalstybinių subjektų kišimąsi į auklėjimo procesą, kai kišimasis prieštarauja jų religiniams ar nereliginiams įsitikinimams; Gairėse reikėtų pabrėžti šiuos religijos ar tikėjimo laisvės aspektus, taip pat užtikrinti valstybinio švietimo pasaulietiškumą, o jei šis principas pažeidžiamas, ES delegacijos turėtų imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

k)

kaip nustatyta pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus, vaiko tėvai ar teisėti globėjai gali laisvai užtikrinti, kad jų vaikas būtų auklėjamas vadovaujantis jų moraliniais ir religiniais įsitikinimais, o vaikas neturi būti verčiamas mokytis religijos ar tikėjimo tiesų prieš savo ar savo tėvų ar teisėtų globėjų valią, vaiko interesus laikant pagrindiniu principu; tėvų teisė auklėti savo vaikus vadovaujantis savo religiniais ar nereliginiais įsitikinimais apima jų teisę atmesti bet kokį netinkamą valstybės ar nevalstybinių subjektų kišimąsi į auklėjimo procesą, kai kišimasis prieštarauja jų religiniams ar nereliginiams įsitikinimams; Gairėse reikėtų pabrėžti šiuos religijos ar tikėjimo laisvės aspektus, taip pat užtikrinti valstybinio švietimo pasaulietiškumą, o jei šis principas pažeidžiamas, ES delegacijos turėtų imtis atitinkamų veiksmų;

Šeimos ir socialinės apsaugos teisės aktai

| l) | ES turėtų skirti itin daug dėmesio diskriminacijai dėl religijos ar tikėjimo, numatytai trečiųjų šalių šeimos ir socialinės apsaugos teisės aktuose, ypač teisės sudaryti santuoką ir teisės į vaiko globą srityse, tačiau ne tik jose; |
| --- | --- |

l)

ES turėtų skirti itin daug dėmesio diskriminacijai dėl religijos ar tikėjimo, numatytai trečiųjų šalių šeimos ir socialinės apsaugos teisės aktuose, ypač teisės sudaryti santuoką ir teisės į vaiko globą srityse, tačiau ne tik jose;

Teisė atsisakyti veikti dėl vidinių įsitikinimų

| m) | į šias Gaires turėtų būti įtraukta teisė atsisakyti karo tarnybos dėl įsitikinimų, kuri yra teisėto naudojimosi teise į minties, sąžinės ir religijos laisvę išraiška; ES turėtų paraginti valstybes, kuriose įdiegta privalomosios karo tarnybos sistema, sudaryti sąlygas pasirinkti alternatyvią nekarinio ar civilinio pobūdžio tarnybą, kuri būtų naudinga visuomenei, o ne baudžiamojo pobūdžio, taip pat nebausti, įskaitant laisvės atėmimo bausmių skyrimą, asmenų, dėl savo įsitikinimų atsisakančių atlikti karo tarnybą; |
| --- | --- |

m)

į šias Gaires turėtų būti įtraukta teisė atsisakyti karo tarnybos dėl įsitikinimų, kuri yra teisėto naudojimosi teise į minties, sąžinės ir religijos laisvę išraiška; ES turėtų paraginti valstybes, kuriose įdiegta privalomosios karo tarnybos sistema, sudaryti sąlygas pasirinkti alternatyvią nekarinio ar civilinio pobūdžio tarnybą, kuri būtų naudinga visuomenei, o ne baudžiamojo pobūdžio, taip pat nebausti, įskaitant laisvės atėmimo bausmių skyrimą, asmenų, dėl savo įsitikinimų atsisakančių atlikti karo tarnybą;

Prieglobstis

| n) | ES turėtų skatinti trečiąsias šalis priimti dėl savo religijos ar tikėjimo persekiojamus pabėgėlius ir jiems užtikrinti su prieglobsčiu susijusią apsaugą, ypač tais atvejais, kai pabėgėliams gresia mirtis ar smurtas; ES valstybės narės turėtų labiau stengtis priimti dėl savo religijos ar tikėjimo persekiojamus pabėgėlius; |
| --- | --- |

n)

ES turėtų skatinti trečiąsias šalis priimti dėl savo religijos ar tikėjimo persekiojamus pabėgėlius ir jiems užtikrinti su prieglobsčiu susijusią apsaugą, ypač tais atvejais, kai pabėgėliams gresia mirtis ar smurtas; ES valstybės narės turėtų labiau stengtis priimti dėl savo religijos ar tikėjimo persekiojamus pabėgėlius;

Parama pilietinei visuomenei ir bendradarbiavimas su ja

| o) | parama įvairioms pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant žmogaus teisių organizacijas ir religines bei tikėjimu grindžiamas grupes, ir bendradarbiavimas su jomis rengiant ir įgyvendinant šias Gaires bus itin svarbūs veiksniai skatinant ir saugant religijos ar tikėjimo laisvę, todėl ES delegacijų žmogaus teisių nacionaliniai centrai turėtų nuolat palaikyti ryšius su šiomis organizacijomis, kad atitinkamose šalyse būtų galima kuo greičiau nustatyti galimas problemas, kylančias religijos ar tikėjimo laisvės srityje; |
| --- | --- |

o)

parama įvairioms pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant žmogaus teisių organizacijas ir religines bei tikėjimu grindžiamas grupes, ir bendradarbiavimas su jomis rengiant ir įgyvendinant šias Gaires bus itin svarbūs veiksniai skatinant ir saugant religijos ar tikėjimo laisvę, todėl ES delegacijų žmogaus teisių nacionaliniai centrai turėtų nuolat palaikyti ryšius su šiomis organizacijomis, kad atitinkamose šalyse būtų galima kuo greičiau nustatyti galimas problemas, kylančias religijos ar tikėjimo laisvės srityje;

Stebėsena ir vertinimas

| p) | Europos išorės veiksmų tarnyba, vadovaujama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, turėtų užtikrinti tinkamą ir nuolatinę pasaulinės padėties religijos ar tikėjimo laisvės srityje stebėseną ir vertinimą, o ES metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje šiam klausimui ir toliau reikėtų skirti skyrių, taip pat teikti rekomendacijas, ką reikėtų patobulinti; padėties religijos ar tikėjimo laisvės srityje stebėsena tarp kitų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių turėtų būti vienas iš svarbiausių klausimų palaikant ES santykius su trečiosiomis šalimis, ypač įgyvendinant Europos kaimynystės politiką; tai turėtų atsispindėti visuose susitarimuose, taip pat peržiūrų ir ataskaitų dokumentuose; vykdydamas bet kokią savo veiklą, ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais itin daug dėmesio turėtų skirti klausimams, susijusiems su religijos ar tikėjimo laisvės skatinimu ir apsauga, taip pat jis turėtų būti vienas iš akivaizdžių šios laisvės skatintojų palaikant ES išorės santykius; be to, minėtas įgaliotinis turėtų palaikyti ryšius su Europos Parlamentu ir atitinkamais Parlamento komitetais, jei nagrinėjami susirūpinimą keliančių sričių ir pasiektos pažangos klausimai, taip pat bendradarbiauti su atitinkamomis nevyriausybinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

p)

Europos išorės veiksmų tarnyba, vadovaujama Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, turėtų užtikrinti tinkamą ir nuolatinę pasaulinės padėties religijos ar tikėjimo laisvės srityje stebėseną ir vertinimą, o ES metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje šiam klausimui ir toliau reikėtų skirti skyrių, taip pat teikti rekomendacijas, ką reikėtų patobulinti; padėties religijos ar tikėjimo laisvės srityje stebėsena tarp kitų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių turėtų būti vienas iš svarbiausių klausimų palaikant ES santykius su trečiosiomis šalimis, ypač įgyvendinant Europos kaimynystės politiką; tai turėtų atsispindėti visuose susitarimuose, taip pat peržiūrų ir ataskaitų dokumentuose; vykdydamas bet kokią savo veiklą, ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais itin daug dėmesio turėtų skirti klausimams, susijusiems su religijos ar tikėjimo laisvės skatinimu ir apsauga, taip pat jis turėtų būti vienas iš akivaizdžių šios laisvės skatintojų palaikant ES išorės santykius; be to, minėtas įgaliotinis turėtų palaikyti ryšius su Europos Parlamentu ir atitinkamais Parlamento komitetais, jei nagrinėjami susirūpinimą keliančių sričių ir pasiektos pažangos klausimai, taip pat bendradarbiauti su atitinkamomis nevyriausybinėmis organizacijomis;

| q) | reikėtų priimti ES Gairių stebėsenos, vertinimo ir palaikymo priemonių rinkinį; siekiant geriau atspindėti prioritetines veiksmų sritis, kurios nurodytos Gairėse, aplinkraštyje didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas veiklos priemonėms ir, inter alia:






  — | pateikiamas išsamus padėties analizės kontrolinis sąrašas siekiant stebėti ir sekti padėtį, susijusią su teise į religijos ar tikėjimo laisvę atitinkamoje šalyje, kad būtų galima nustatyti pažangą arba padėties pablogėjimą, |
| --- | --- | --- |

q)

reikėtų priimti ES Gairių stebėsenos, vertinimo ir palaikymo priemonių rinkinį; siekiant geriau atspindėti prioritetines veiksmų sritis, kurios nurodytos Gairėse, aplinkraštyje didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas veiklos priemonėms ir, inter alia:

—

pateikiamas išsamus padėties analizės kontrolinis sąrašas siekiant stebėti ir sekti padėtį, susijusią su teise į religijos ar tikėjimo laisvę atitinkamoje šalyje, kad būtų galima nustatyti pažangą arba padėties pablogėjimą,

| — | reikalaujama, kad ES misijų vadovai reguliariai teiktų ataskaitas religijos ar tikėjimo laisvės padėties tema, pateikdami jose išsamų padėties vertinimą, taip pat religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimų ir represijų, taikomų šios laisvės gynėjams ar kitiems asmenims, tema, nurodydami konkrečius akivaizdaus teisės į religijos ar tikėjimo laisvę pažeidimų atvejus; šios ES misijų vadovų teikiamos ataskaitos turėtų būti kuo labiau standartizuotos, kad būtų galima jas palyginti, |
| --- | --- |

—

reikalaujama, kad ES misijų vadovai reguliariai teiktų ataskaitas religijos ar tikėjimo laisvės padėties tema, pateikdami jose išsamų padėties vertinimą, taip pat religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimų ir represijų, taikomų šios laisvės gynėjams ar kitiems asmenims, tema, nurodydami konkrečius akivaizdaus teisės į religijos ar tikėjimo laisvę pažeidimų atvejus; šios ES misijų vadovų teikiamos ataskaitos turėtų būti kuo labiau standartizuotos, kad būtų galima jas palyginti,

| — | pabrėžiami konkretūs veiksmai tarptautiniuose forumuose arba vykdant vystomąjį bendradarbiavimą, kurie labai prisidėjo prie religijos ar tikėjimo laisvės apsaugos ir skatinimo, įskaitant sėkmingą konkrečių problemų, susijusių su (asmenų, grupių, mažumų, institucijų) diskriminacija ar persekiojimu dėl religijos ar įsitikinimų, sprendimą, |
| --- | --- |

—

pabrėžiami konkretūs veiksmai tarptautiniuose forumuose arba vykdant vystomąjį bendradarbiavimą, kurie labai prisidėjo prie religijos ar tikėjimo laisvės apsaugos ir skatinimo, įskaitant sėkmingą konkrečių problemų, susijusių su (asmenų, grupių, mažumų, institucijų) diskriminacija ar persekiojimu dėl religijos ar įsitikinimų, sprendimą,

| — | primenama, kad parama, teikiama diskriminacijos ar persekiojimo dėl religijos ar įsitikinimų aukoms, gali būti įvairi, įskaitant šių aukų pakvietimą į ES institucijas liudyti apie savo padėtį; |
| --- | --- |

—

primenama, kad parama, teikiama diskriminacijos ar persekiojimo dėl religijos ar įsitikinimų aukoms, gali būti įvairi, įskaitant šių aukų pakvietimą į ES institucijas liudyti apie savo padėtį;

priemonių rinkinį (aplinkraštį) reikėtų rengti konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis ir parengti iki 2013 m. pabaigos;

Išorės finansinių priemonių naudojimas

| r) | ES išorės finansinės priemonės turėtų būti naudojamos ir kaip paskata, ir kaip atgrasomoji priemonė (lėšų įšaldymas) tam tikroje šalyje užtikrinant religijos ar tikėjimo laisvę, nes ši laisvė yra neatsiejama bendros žmogaus teisių padėties vertinimo šalyje dalis; jei labai pablogėja žmogaus teisių padėtis, be kita ko, religijos ar tikėjimo laisvės srityje, ES turėtų taikyti į savo išorės susitarimus su atitinkama šalimi įtrauktas nuostatas dėl žmogaus teisių; ES išorės susitarimų nuostatos dėl žmogaus teisių turi būti teisiškai privalomos ir sistemingai įtraukiamos į visus ES susitarimus, sudaromus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

r)

ES išorės finansinės priemonės turėtų būti naudojamos ir kaip paskata, ir kaip atgrasomoji priemonė (lėšų įšaldymas) tam tikroje šalyje užtikrinant religijos ar tikėjimo laisvę, nes ši laisvė yra neatsiejama bendros žmogaus teisių padėties vertinimo šalyje dalis; jei labai pablogėja žmogaus teisių padėtis, be kita ko, religijos ar tikėjimo laisvės srityje, ES turėtų taikyti į savo išorės susitarimus su atitinkama šalimi įtrauktas nuostatas dėl žmogaus teisių; ES išorės susitarimų nuostatos dėl žmogaus teisių turi būti teisiškai privalomos ir sistemingai įtraukiamos į visus ES susitarimus, sudaromus su trečiosiomis šalimis;

ES veiksmai daugiašaliuose forumuose

| s) | siekdama skatinti ir saugoti religijos ar tikėjimo laisvę, ES turėtų toliau įgyvendinti savo iniciatyvas įvairiuose daugiašaliuose forumuose; atitinkamais atvejais ir paprašyta ES turėtų padėti trečiosioms šalims rengti teisės aktus, kuriais skatinama ir saugoma religijos ar tikėjimo laisvė; |
| --- | --- |

s)

siekdama skatinti ir saugoti religijos ar tikėjimo laisvę, ES turėtų toliau įgyvendinti savo iniciatyvas įvairiuose daugiašaliuose forumuose; atitinkamais atvejais ir paprašyta ES turėtų padėti trečiosioms šalims rengti teisės aktus, kuriais skatinama ir saugoma religijos ar tikėjimo laisvė;

Vertinimas

| t) | pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį Europos Parlamentas turėtų dalyvauti vertinant Gairių įgyvendinimą, o šį vertinimą reikėtų atlikti ne vėliau kaip po trejų metų nuo Gairių įsigaliojimo; minėtas vertinimas turėtų būti grindžiamas ES atsako į konkrečius atvejus, susijusius su religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimais trečiosiose šalyse, analize; Europos Parlamentas turėtų būti nuolat informuojamas apie nerimą keliančias sritis ar pokyčius, apie kuriuos pranešė ES delegacijos; jo atitinkami komitetai turi gauti išsamią informaciją; |
| --- | --- |

t)

pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį Europos Parlamentas turėtų dalyvauti vertinant Gairių įgyvendinimą, o šį vertinimą reikėtų atlikti ne vėliau kaip po trejų metų nuo Gairių įsigaliojimo; minėtas vertinimas turėtų būti grindžiamas ES atsako į konkrečius atvejus, susijusius su religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimais trečiosiose šalyse, analize; Europos Parlamentas turėtų būti nuolat informuojamas apie nerimą keliančias sritis ar pokyčius, apie kuriuos pranešė ES delegacijos; jo atitinkami komitetai turi gauti išsamią informaciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir susipažinti – Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir susipažinti – Komisijai.

---

(1)  1993 m. rugsėjo 27 d. JT Žmogaus teisių komiteto pagal Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 40 straipsnio 4 dalį priimtas bendrasis komentaras (CCPR/C/21/Rev.1/Add.4).

(2)  Europos Sąjungos Taryba, 2009 m. lapkričio 24 d. ir 2011 m. vasario 21 d.

(3)  Europos Sąjungos Taryba, 11855/12.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0250.

(5)  OL L 200, 2012 7 27, p. 21.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0504.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489, P7_TA(2012)0126, P7_TA(2012)0503.

(8)

JT deklaracijos dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo panaikinimo (A/RES/36/55) 1 straipsnio 3 dalis.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2013 m. birželio 11 d., antradienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/180 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/180

---

P7_TA(2013)0236

Prašymas atšaukti Parlamento nario Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą (2013/2019(IMM))

(2016/C 065/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į prašymą atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą, kurį 2013 m. sausio 16 d. pateikė Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras, vadovaudamasis Nacionalinio policijos komisariato Prevencijos skyriaus vadovo, veikiančio vyriausiojo policijos komisaro įgaliojimu, 2013 m. sausio 2 d. prašymu, ir kuris paskelbtas per 2013 m. vasario 4 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą, kurį 2013 m. sausio 16 d. pateikė Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras, vadovaudamasis Nacionalinio policijos komisariato Prevencijos skyriaus vadovo, veikiančio vyriausiojo policijos komisaro įgaliojimu, 2013 m. sausio 2 d. prašymu, ir kuris paskelbtas per 2013 m. vasario 4 d. plenarinį posėdį,

| — | išklausęs Jaceko Olgierdo Kurskio paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Jaceko Olgierdo Kurskio paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos konstitucijos 105 straipsnį, taip pat į 1996 m. gegužės 9 d. Lenkijos akto dėl Parlamento nario ar Senato nario pareigų vykdymo 7 straipsnį ir 7b straipsnio 1 dalį bei į 10b straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos konstitucijos 105 straipsnį, taip pat į 1996 m. gegužės 9 d. Lenkijos akto dėl Parlamento nario ar Senato nario pareigų vykdymo 7 straipsnį ir 7b straipsnio 1 dalį bei į 10b straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0187/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0187/2013),

| A. | kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras yra pateikęs prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Jaceko Olgierdo Kurskio parlamentinį imunitetą, siekdamas imtis galimų teisinių veiksmų dėl įtarimų padarius pažeidimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras yra pateikęs prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Jaceko Olgierdo Kurskio parlamentinį imunitetą, siekdamas imtis galimų teisinių veiksmų dėl įtarimų padarius pažeidimą;

| B. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Lenkijos Respublikos konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį numatyta, kad parlamento nariai parlamento kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn negavus išankstinio parlamento sutikimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Lenkijos Respublikos konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį numatyta, kad parlamento nariai parlamento kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn negavus išankstinio parlamento sutikimo;

| D. | kadangi Jacek Olgierd Kurski kaltinamas padaręs kelių eismo taisyklių pažeidimą, kaip nustatyta 1971 m. gegužės 20 d. akto, kuriuo apibrėžiamas Baudžiamasis kodeksas, 92 straipsnio 1 dalyje (Lenkijos teisės aktų leidinys, 2010 m., Nr. 46, 275 punktas su pakeitimais); |
| --- | --- |

D.

kadangi Jacek Olgierd Kurski kaltinamas padaręs kelių eismo taisyklių pažeidimą, kaip nustatyta 1971 m. gegužės 20 d. akto, kuriuo apibrėžiamas Baudžiamasis kodeksas, 92 straipsnio 1 dalyje (Lenkijos teisės aktų leidinys, 2010 m., Nr. 46, 275 punktas su pakeitimais);

| E. | kadangi veiksmai, kuriuos įtariamas padaręs Jacek Olgierd Kurski, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymu ir nėra nuomonė, kuri buvo pareikšta, ar balsas, atiduotas vykdant Europos Parlamento nario pareigas, kaip nustatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi veiksmai, kuriuos įtariamas padaręs Jacek Olgierd Kurski, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymu ir nėra nuomonė, kuri buvo pareikšta, ar balsas, atiduotas vykdant Europos Parlamento nario pareigas, kaip nustatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| F. | kadangi akivaizdu, kad kaltinimas nesusijęs su Jaceko Olgierdo Kurskio, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi akivaizdu, kad kaltinimas nesusijęs su Jaceko Olgierdo Kurskio, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis;

| G. | kadangi nėra priežasties įtarti, kad tai fumus persecutionis atvejis; |
| --- | --- |

G.

kadangi nėra priežasties įtarti, kad tai fumus persecutionis atvejis;

| 1. | nusprendžia atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Jaceko Olgierdo Kurskio imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Lenkijos Respublikos generaliniam prokurorui ir Jacekui Olgierdui Kurskiui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Lenkijos Respublikos generaliniam prokurorui ir Jacekui Olgierdui Kurskiui.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier (101/63, [1964], Rink. p. 195); 1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Wybot/Faure ir kt. (149/85, [1986], Rink. p. 2391); 2008 m. spalio 15 d. Sprendimas Mote/Parlamentas (T-345/05, [2008], Rink. p. II-2849); 2008 m. spalio 21 d. Sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente (sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, [2008], Rink. p. I-7929); 2010 m. kovo 19 d. Sprendimas Gollnisch/Parlamentas (T-42/06, [2010], Rink. p. II-1135); 2011 m. rugsėjo 6 d. Sprendimas Patriciello (C-163/10, [2011], Rink. p. I-7565).

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/181 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/181

---

P7_TA(2013)0237

Prašymas atšaukti Parlamento narės Małgorzatos Handzlik imunitetą

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Małgorzatos Handzlik imunitetą (2012/2238(IMM))

(2016/C 065/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 3 d. Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro perduotą prašymą atšaukti Małgorzatos Handzlik imunitetą, susijusį su Varšuvos apygardos prokuratūros atliekamu tyrimu VI DS 312/10, kuris buvo paskelbtas per 2012 m. rugsėjo 10 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 3 d. Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro perduotą prašymą atšaukti Małgorzatos Handzlik imunitetą, susijusį su Varšuvos apygardos prokuratūros atliekamu tyrimu VI DS 312/10, kuris buvo paskelbtas per 2012 m. rugsėjo 10 d. plenarinį posėdį,

| — | išklausęs Małgorzatos Handzlik paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Małgorzatos Handzlik paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | išklausęs taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos generalinio direktoriaus Giovannio Kesslerio ir Europos Parlamento Finansų GD generalinio direktoriaus Rogerio Vanhaereno paaiškinimų, |
| --- | --- |

—

išklausęs taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos generalinio direktoriaus Giovannio Kesslerio ir Europos Parlamento Finansų GD generalinio direktoriaus Rogerio Vanhaereno paaiškinimų,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0195/2013),

| A. | kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Małgorzatos Handzlik parlamentinį imunitetą siekiant atlikti tyrimą ir imtis galimų teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius baudžiamąją veiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Małgorzatos Handzlik parlamentinį imunitetą siekiant atlikti tyrimą ir imtis galimų teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius baudžiamąją veiką;

| B. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį numatyta, kad parlamento narių baudžiamasis persekiojimas gali būti vykdomas tik gavus Seimo sutikimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį numatyta, kad parlamento narių baudžiamasis persekiojimas gali būti vykdomas tik gavus Seimo sutikimą,

| D. | kadangi generalinio prokuroro prašymas susijęs su byla dėl įtarimo padarius baudžiamąją veiką, numatytą pagal 1997 m. birželio 6 d. Lenkijos baudžiamąjį kodeksą; |
| --- | --- |

D.

kadangi generalinio prokuroro prašymas susijęs su byla dėl įtarimo padarius baudžiamąją veiką, numatytą pagal 1997 m. birželio 6 d. Lenkijos baudžiamąjį kodeksą;

| E. | kadangi pagrindinis įtarimas susijęs su pasikėsinimu padaryti šio Baudžiamojo kodekso 270 straipsnio 1 dalyje ir 286 straipsnio 1 dalyje numatytus pažeidimus, atitinkamai susijusius su sukčiavimu ir suklastotų dokumentų naudojimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinis įtarimas susijęs su pasikėsinimu padaryti šio Baudžiamojo kodekso 270 straipsnio 1 dalyje ir 286 straipsnio 1 dalyje numatytus pažeidimus, atitinkamai susijusius su sukčiavimu ir suklastotų dokumentų naudojimu;

| F. | kadangi Małgorzata Handzlik iš esmės kaltinama pasikėsinimu sukčiauti ir taip pakenkti Sąjungos finansiniams interesams, įtariant, kad ji pateikė suklastotus dokumentus siekdama gauti kompensaciją už dalyvavimo kalbos kursuose, kuriuose ji iš tikrųjų nedalyvavo, išlaidas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Małgorzata Handzlik iš esmės kaltinama pasikėsinimu sukčiauti ir taip pakenkti Sąjungos finansiniams interesams, įtariant, kad ji pateikė suklastotus dokumentus siekdama gauti kompensaciją už dalyvavimo kalbos kursuose, kuriuose ji iš tikrųjų nedalyvavo, išlaidas;

| G. | kadangi veiksmai, dėl kurių keliami įtarimai, nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi veiksmai, dėl kurių keliami įtarimai, nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| H. | kadangi vis dėlto, atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis įvairios susijusios institucijos nagrinėjo šį atvejį dėl Małgorzatos Handzlik veiksmų, ir turint omenyje nedidelę sumą, apie kurią kalbama šiuo atveju, bei neapibrėžtą įrodymų statusą ir jų šaltinį, kyla rimtų abejonių, susijusių su šia procedūra; |
| --- | --- |

H.

kadangi vis dėlto, atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis įvairios susijusios institucijos nagrinėjo šį atvejį dėl Małgorzatos Handzlik veiksmų, ir turint omenyje nedidelę sumą, apie kurią kalbama šiuo atveju, bei neapibrėžtą įrodymų statusą ir jų šaltinį, kyla rimtų abejonių, susijusių su šia procedūra;

| I. | kadangi atitinkamai galima manyti, kad šiuo atveju taikytina fumus persecutionis prielaida; |
| --- | --- |

I.

kadangi atitinkamai galima manyti, kad šiuo atveju taikytina fumus persecutionis prielaida;

| J. | kadangi Małgorzatos Handzlik parlamentinis imunitetas dėl to neturėtų būti atšauktas, |
| --- | --- |

J.

kadangi Małgorzatos Handzlik parlamentinis imunitetas dėl to neturėtų būti atšauktas,

| 1. | nusprendžia neatšaukti Małgorzatos Handzlik imuniteto; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia neatšaukti Małgorzatos Handzlik imuniteto;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Lenkijos Respublikos generaliniam prokurorui ir Małgorzatai Handzlik. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Lenkijos Respublikos generaliniam prokurorui ir Małgorzatai Handzlik.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier (101/63, [1964], Rink. p. 195); 1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Wybot/Faure ir kt. (149/85, [1986], Rink. p. 2391); 2008 m. spalio 15 d. Sprendimas Mote/Parlamentas (T-345/05, [2008], Rink. p. II-2849); 2008 m. spalio 21 d. Sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente (sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, [2008], Rink. p. I-7929); 2010 m. kovo 19 d. Sprendimas Gollnisch/Parlamentas (T-42/06, [2010], Rink. p. II-1135); 2011 m. rugsėjo 6 d. Sprendimas Patriciello (C-163/10, [2011], Rink. p. I-7565).

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/182

---

P7_TA(2013)0238

Prašymas atšaukti Parlamento nario Alexanderio Alvaro imunitetą

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą (2013/2106(IMM))

(2016/C 065/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 8 d. Vokietijos federalinės teisingumo ministerijos perduotą prašymą atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą, susijusį su Kelno (Vokietija) prokuratūros vyriausiojo prokuroro tiriama byla, kuris buvo paskelbtas per 2013 m. gegužės 23 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 8 d. Vokietijos federalinės teisingumo ministerijos perduotą prašymą atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą, susijusį su Kelno (Vokietija) prokuratūros vyriausiojo prokuroro tiriama byla, kuris buvo paskelbtas per 2013 m. gegužės 23 d. plenarinį posėdį,

| — | suteikęs Alexanderiui Alvaro galimybę pateikti paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

suteikęs Alexanderiui Alvaro galimybę pateikti paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos Konstitucijos (vok. Grundgesetz) 46 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos Konstitucijos (vok. Grundgesetz) 46 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0188/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0188/2013),

| A. | kadangi Kelno (Vokietija) prokuratūros vyriausiasis prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento nario ir Europos Parlamento pirmininko pavaduotojo Alexanderio Alvaro parlamentinį imunitetą, nes pradėta tyrimo procedūra dėl numanomos baudžiamosios veikos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kelno (Vokietija) prokuratūros vyriausiasis prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento nario ir Europos Parlamento pirmininko pavaduotojo Alexanderio Alvaro parlamentinį imunitetą, nes pradėta tyrimo procedūra dėl numanomos baudžiamosios veikos;

| B. | kadangi vyriausiojo prokuroro prašymas susijęs su sunkaus eismo įvykio, kuriame dalyvavo Alexander Alvaro, tyrimu; |
| --- | --- |

B.

kadangi vyriausiojo prokuroro prašymas susijęs su sunkaus eismo įvykio, kuriame dalyvavo Alexander Alvaro, tyrimu;

| C. | kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| D. | kadangi pagal Vokietijos Konstitucijos 46 straipsnio 2 dalį Bundestago narys be Bundestago sutikimo negali būti traukiamas atsakomybėn dėl baudžiamosios veikos, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą arba suimamas kitą dieną po nusikalstamos veikos įvykdymo; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Vokietijos Konstitucijos 46 straipsnio 2 dalį Bundestago narys be Bundestago sutikimo negali būti traukiamas atsakomybėn dėl baudžiamosios veikos, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą arba suimamas kitą dieną po nusikalstamos veikos įvykdymo;

| E. | kadangi dėl šių priežasčių norint tęsti bylos tyrimą būtinas Parlamento sprendimas atšaukti Alexanderio Alvaro parlamentinį imunitetą; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl šių priežasčių norint tęsti bylos tyrimą būtinas Parlamento sprendimas atšaukti Alexanderio Alvaro parlamentinį imunitetą;

| F. | kadangi Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnis ir Vokietijos konstitucijos 46 straipsnio 2 dalis netrukdo atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnis ir Vokietijos konstitucijos 46 straipsnio 2 dalis netrukdo atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą;

| G. | kadangi dėl to patartina atšaukti parlamentinį imunitetą šioje byloje; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl to patartina atšaukti parlamentinį imunitetą šioje byloje;

| 1. | nusprendžia atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Alexanderio Alvaro imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Vokietijos Federacinės Respublikos valdžios institucijoms ir Alexanderiui Alvaro. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Vokietijos Federacinės Respublikos valdžios institucijoms ir Alexanderiui Alvaro.

---

2013 m. birželio 12 d., trečiadienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/184 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/184

---

P7_TA(2013)0250

Nuolatinių komitetų narių skaičius

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus (2013/2671(RSO))

(2016/C 065/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. liepos 15 d. (1), 2011 m. gruodžio 14 d. (2) ir 2012 m. sausio 18 d. (3) sprendimus dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. liepos 15 d. (1), 2011 m. gruodžio 14 d. (2) ir 2012 m. sausio 18 d. (3) sprendimus dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 183 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 183 straipsnį,

| 1. | nusprendžia nuolatinių komitetų narių skaičių pakeisti taip:






  I. | Užsienio reikalų komitetas: 79 nariai, |
| --- | --- | --- |

1.

nusprendžia nuolatinių komitetų narių skaičių pakeisti taip:

I.

Užsienio reikalų komitetas: 79 nariai,

| II. | Vystymosi komitetas: 30 narių, |
| --- | --- |

II.

Vystymosi komitetas: 30 narių,

| III. | Tarptautinės prekybos komitetas: 31 narys, |
| --- | --- |

III.

Tarptautinės prekybos komitetas: 31 narys,

| IV. | Biudžeto komitetas: 45 nariai, |
| --- | --- |

IV.

Biudžeto komitetas: 45 nariai,

| V. | Biudžeto kontrolės komitetas: 31 narys, |
| --- | --- |

V.

Biudžeto kontrolės komitetas: 31 narys,

| VI. | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas: 50 narių, |
| --- | --- |

VI.

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas: 50 narių,

| VII. | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas: 50 narių, |
| --- | --- |

VII.

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas: 50 narių,

| VIII. | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas: 71 narys, |
| --- | --- |

VIII.

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas: 71 narys,

| IX. | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas: 61 narys, |
| --- | --- |

IX.

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas: 61 narys,

| X. | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas: 41 narys, |
| --- | --- |

X.

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas: 41 narys,

| XI. | Transporto ir turizmo komitetas: 47 nariai, |
| --- | --- |

XI.

Transporto ir turizmo komitetas: 47 nariai,

| XII. | Regioninės plėtros komitetas: 50 narių, |
| --- | --- |

XII.

Regioninės plėtros komitetas: 50 narių,

| XIII. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas: 44 nariai, |
| --- | --- |

XIII.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas: 44 nariai,

| XIV. | Žuvininkystės komitetas: 25 nariai, |
| --- | --- |

XIV.

Žuvininkystės komitetas: 25 nariai,

| XV. | Kultūros ir švietimo komitetas: 31 narys, |
| --- | --- |

XV.

Kultūros ir švietimo komitetas: 31 narys,

| XVI. | Teisės reikalų komitetas: 25 nariai, |
| --- | --- |

XVI.

Teisės reikalų komitetas: 25 nariai,

| XVII. | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas: 60 narių, |
| --- | --- |

XVII.

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas: 60 narių,

| XVIII. | Konstitucinių reikalų komitetas: 26 nariai, |
| --- | --- |

XVIII.

Konstitucinių reikalų komitetas: 26 nariai,

| XIX. | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas: 35 nariai, |
| --- | --- |

XIX.

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas: 35 nariai,

| XX. | Peticijų komitetas: 35 nariai; |
| --- | --- |

XX.

Peticijų komitetas: 35 nariai;

| 2. | nusprendžia, kad šis sprendimas įsigalios 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia, kad šis sprendimas įsigalios 2013 m. liepos 1 d.;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 224 E, 2010 8 19, p. 34.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0570.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0001.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. birželio 11 d., antradienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/185 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/185

---

P7_TA(2013)0235

Menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (1)***I

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0042/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0042/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0141/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0013

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiu menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (3), Taryba įgaliojama stebėti ir peržiūrėti didžiausius mirtingumo dėl žvejybos koeficientus ir
  jame nurodytas
  susijusias neršiančių žuvų išteklių biomasės normas; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiu menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (3), Taryba įgaliojama stebėti ir peržiūrėti didžiausius mirtingumo dėl žvejybos koeficientus ir
  jame nurodytas
  susijusias neršiančių žuvų išteklių biomasės normas; [1 pakeit.]

[2 pakeit.]

| (3) | kad neesminės Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti deleguotas įgaliojimas priimti aktus dėl šių aspektų:






  — | nustatytų didžiausių mirtingumo dėl žvejybos koeficientų ir susijusių neršiančių žuvų išteklių biomasės normų verčių pakeitimų, kai pasiekiamas tikslinis mirtingumo dėl žvejybos koeficientas; |
| --- | --- | --- |

(3)

kad neesminės Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti deleguotas įgaliojimas priimti aktus dėl šių aspektų:

—

nustatytų didžiausių mirtingumo dėl žvejybos koeficientų ir susijusių neršiančių žuvų išteklių biomasės normų verčių pakeitimų, kai pasiekiamas tikslinis mirtingumo dėl žvejybos koeficientas;

| — | taisyklių, susijusių su žvejybos pastangų patikslinimu, jei laivų grupė neįtraukiama į žvejybos pastangų režimą arba į jį įtraukiama iš naujo; |
| --- | --- |

—

taisyklių, susijusių su žvejybos pastangų patikslinimu, jei laivų grupė neįtraukiama į žvejybos pastangų režimą arba į jį įtraukiama iš naujo;

| — | taisyklių, susijusių su 14 straipsnio 3 dalyje nurodyto žvejybos pajėgumo apskaičiavimo metodu ir didžiausių pajėgumo lygių patikslinimu dėl žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui ir pajėgumo perkėlimo; |
| --- | --- |

—

taisyklių, susijusių su 14 straipsnio 3 dalyje nurodyto žvejybos pajėgumo apskaičiavimo metodu ir didžiausių pajėgumo lygių patikslinimu dėl žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui ir pajėgumo perkėlimo;

| — | taisyklių, susijusių su apskaičiavimo metodu, taikomu didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms patikslinti administruojant kvotas; |
| --- | --- |

—

taisyklių, susijusių su apskaičiavimo metodu, taikomu didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms patikslinti administruojant kvotas;

| — | taisyklių, susijusių su apskaičiavimo metodu, taikomu didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms patikslinti po to, kai žvejybos pastangos perleidžiamos vienos žvejybos pastangų grupės kitai; |
| --- | --- |

—

taisyklių, susijusių su apskaičiavimo metodu, taikomu didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms patikslinti po to, kai žvejybos pastangos perleidžiamos vienos žvejybos pastangų grupės kitai;

| — | I priede nustatytų geografinių rajonų ir žvejybos įrankių grupių elementų pakeitimų; |
| --- | --- |

—

I priede nustatytų geografinių rajonų ir žvejybos įrankių grupių elementų pakeitimų;

| (4) | ypač svarbu, kad parengiamųjų darbų etapu Komisija rengtų tinkamas konsultacijas, taip pat ir ekspertų lygmeniu. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad reikalingi dokumentai būtų tuo pačiu metu laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(4)

ypač svarbu, kad parengiamųjų darbų etapu Komisija rengtų tinkamas konsultacijas, taip pat ir ekspertų lygmeniu. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad reikalingi dokumentai būtų tuo pačiu metu laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;

[3 pakeit.]

| (6) | siekiant užtikrinti, kad Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 būtų įgyvendinamas vienodomis sąlygomis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl išsamių taisyklių, taikytinų informacijos, reikalaujamos pagal šį reglamentą, perdavimo Komisijai tvarkai ir formatui, taip pat specialaus žvejybos leidimo formatui ir laivų, kuriems suteiktas toks specialus leidimas, sąrašo formatui. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (4); |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 būtų įgyvendinamas vienodomis sąlygomis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl išsamių taisyklių, taikytinų informacijos, reikalaujamos pagal šį reglamentą, perdavimo Komisijai tvarkai ir formatui, taip pat specialaus žvejybos leidimo formatui ir laivų, kuriems suteiktas toks specialus leidimas, sąrašo formatui. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (4);

[4 pakeit.]

| (8) | todėl Reglamentą (EB) Nr. 1342/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(8)

todėl Reglamentą (EB) Nr. 1342/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 iš dalies keičiamas taip:

| -1) | 8 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Jei trejus metus iš eilės 1 dalyje nurodyti menkių ištekliai naudojami taikant mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, kuris yra artimas 0,4, Komisija įvertina šio straipsnio taikymą. Jei būtina, Komisija teikia atitinkamus pasiūlymus, priimamus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, dėl daugiamečio plano dalinio pakeitimo siekdama užtikrinti naudojimą, atsižvelgiant į didžiausią tausojamąją žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį.“ [5 pakeit.] |
| --- | --- |

-1)

8 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Jei trejus metus iš eilės 1 dalyje nurodyti menkių ištekliai naudojami taikant mirtingumo dėl žvejybos koeficientą, kuris yra artimas 0,4, Komisija įvertina šio straipsnio taikymą. Jei būtina, Komisija teikia atitinkamus pasiūlymus, priimamus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, dėl daugiamečio plano dalinio pakeitimo siekdama užtikrinti naudojimą, atsižvelgiant į didžiausią tausojamąją žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį.“ [5 pakeit.]

| 1) | 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija pagal 31a straipsnį
  priima
  deleguotuosius aktus
  , kuriais nustatomos naujos
  5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnyje ir 7 straipsnio 2 dalyje
  išdėstytos vertės
  , kai pasiekiamas 5 straipsnio 2 dalyje nurodytas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas arba kai
  Komisija, remdamasi STECF rekomendacijomis ir prireikus kitais moksliniais duomenimis ir visapusiškai pasikonsultavusi su atitinkama regionine patariamąja taryba, nusprendžia
  , kad šis siektinas koeficientas arba 6 straipsnyje nurodytos mažiausios ir prevencinės neršiančių žuvų biomasės normos, arba 7 straipsnio 2 dalyje nurodyti mirtingumo dėl žvejybos koeficientai nebegali užtikrinti, kad išliktų nedidelė išteklių išeikvojimo rizika ir būtų išlaikytas didžiausias tausojamąją žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis.“[6 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija pagal 31a straipsnį
  priima
  deleguotuosius aktus
  , kuriais nustatomos naujos
  5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnyje ir 7 straipsnio 2 dalyje
  išdėstytos vertės
  , kai pasiekiamas 5 straipsnio 2 dalyje nurodytas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas arba kai
  Komisija, remdamasi STECF rekomendacijomis ir prireikus kitais moksliniais duomenimis ir visapusiškai pasikonsultavusi su atitinkama regionine patariamąja taryba, nusprendžia
  , kad šis siektinas koeficientas arba 6 straipsnyje nurodytos mažiausios ir prevencinės neršiančių žuvų biomasės normos, arba 7 straipsnio 2 dalyje nurodyti mirtingumo dėl žvejybos koeficientai nebegali užtikrinti, kad išliktų nedidelė išteklių išeikvojimo rizika ir būtų išlaikytas didžiausias tausojamąją žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis.“[6 pakeit.]

| 2) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės kasmet teikia Komisijai informaciją, kurios reikia norint nustatyti, ar pirmiau nurodytos sąlygos yra ir išlieka tenkinamos.“ |
| --- | --- | --- |

2)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės kasmet teikia Komisijai informaciją, kurios reikia norint nustatyti, ar pirmiau nurodytos sąlygos yra ir išlieka tenkinamos.“

| b) | papildomas šiomis dalimis:
  „4.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos žvejybos pastangų tikslinimo taisyklės, taikytinos, kai laivų grupė yra neįtraukiama į žvejybos pastangų režimą arba į jį įtraukiama iš naujo pagal 11 straipsnio 2 dalį ir kai laivas nebeatitinka reikalavimų, nurodytų sprendime dėl neįtraukimo į sistemą.
  5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos perdavimo tvarkos ir formato išsamios taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“ |
| --- | --- |

b)

papildomas šiomis dalimis:

„4.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos žvejybos pastangų tikslinimo taisyklės, taikytinos, kai laivų grupė yra neįtraukiama į žvejybos pastangų režimą arba į jį įtraukiama iš naujo pagal 11 straipsnio 2 dalį ir kai laivas nebeatitinka reikalavimų, nurodytų sprendime dėl neįtraukimo į sistemą.

5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos perdavimo tvarkos ir formato išsamios taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“

| 2a) | 13 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Komisija kasmet prašo STECF palyginti menkių mirtingumo dėl žvejybos mažėjimą, kuris atsirastų taikant 2 dalies c punktą, su mažėjimu, kurio būtų tikimasi patikslinant žvejybos pastangas, kaip nurodyta 12 straipsnio 4 dalyje. Atsižvelgdama į šį vertinimą Komisija, jei būtina, teikia atitinkamus pasiūlymus dėl žvejybos pastangų patikslinimo, kuris gali būti taikomas kitais metais atitinkamai žvejybos įrankių grupei.“ [7 pakeit.] |
| --- | --- |

2a)

13 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Komisija kasmet prašo STECF palyginti menkių mirtingumo dėl žvejybos mažėjimą, kuris atsirastų taikant 2 dalies c punktą, su mažėjimu, kurio būtų tikimasi patikslinant žvejybos pastangas, kaip nurodyta 12 straipsnio 4 dalyje. Atsižvelgdama į šį vertinimą Komisija, jei būtina, teikia atitinkamus pasiūlymus dėl žvejybos pastangų patikslinimo, kuris gali būti taikomas kitais metais atitinkamai žvejybos įrankių grupei.“ [7 pakeit.]

| 3) | 14 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „5.   Valstybės narės nuolat informuoja Komisiją apie tai, kokiu pagrindu apskaičiuojamas 3 dalyje nurodytas didžiausias žvejybos pajėgumas, ir apie visus patikslinimus, daromus dėl žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui ir pajėgumo perkėlimo pagal 16 straipsnio 3 dalį.“ |
| --- | --- |

3)

14 straipsnis papildomas šia dalimi:

„5.   Valstybės narės nuolat informuoja Komisiją apie tai, kokiu pagrindu apskaičiuojamas 3 dalyje nurodytas didžiausias žvejybos pajėgumas, ir apie visus patikslinimus, daromus dėl žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui ir pajėgumo perkėlimo pagal 16 straipsnio 3 dalį.“

| 4) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „14a straipsnis
  Komisijos įgaliojimai
  1.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos taisyklės dėl metodo, pagal kurį apskaičiuojamas 14 straipsnio 3 dalyje nurodytas žvejybos pajėgumas ir patikslinami didžiausi pajėgumo lygiai, kai žvejybos veikla nutraukiama visam laikui ir perkeliamas pajėgumas pagal 16 straipsnio 3 dalį.
  2.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl šių aspektų:






  a) | 14 straipsnio 2 dalyje nurodyto specialaus žvejybos leidimo formato ir tvarkos, kurios laikydamosi valstybės narės užtikrintų prieigą prie laivų, kuriems suteiktas toks specialus leidimas, sąrašo, kaip nurodyta 14 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- | --- |

4)

Įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Komisijos įgaliojimai

1.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos taisyklės dėl metodo, pagal kurį apskaičiuojamas 14 straipsnio 3 dalyje nurodytas žvejybos pajėgumas ir patikslinami didžiausi pajėgumo lygiai, kai žvejybos veikla nutraukiama visam laikui ir perkeliamas pajėgumas pagal 16 straipsnio 3 dalį.

2.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl šių aspektų:

a)

14 straipsnio 2 dalyje nurodyto specialaus žvejybos leidimo formato ir tvarkos, kurios laikydamosi valstybės narės užtikrintų prieigą prie laivų, kuriems suteiktas toks specialus leidimas, sąrašo, kaip nurodyta 14 straipsnio 4 dalyje;

| b) | 14 straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos perdavimo Komisijai tvarkos ir formato. |
| --- | --- |

b)

14 straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos perdavimo Komisijai tvarkos ir formato.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“

| 5) | 16 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus remiantis šiuo straipsniu padarytus žvejybos pastangų patikslinimus.
  5.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos taisyklės dėl apskaičiavimo metodo, kuriuo vadovaudamosi valstybės narės gali patikslinti didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas, kai to reikia administruojant kvotas.
  6.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 4 straipsnyje nurodytos informacijos perdavimo tvarkos ir formato išsamios taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“ |
| --- | --- |

5)

16 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus remiantis šiuo straipsniu padarytus žvejybos pastangų patikslinimus.

5.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos taisyklės dėl apskaičiavimo metodo, kuriuo vadovaudamosi valstybės narės gali patikslinti didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas, kai to reikia administruojant kvotas.

6.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 4 straipsnyje nurodytos informacijos perdavimo tvarkos ir formato išsamios taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“

| 6) | 17 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „6.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus remiantis šiuo straipsniu padarytus žvejybos pastangų patikslinimus.
  7.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos taisyklės dėl, apskaičiavimo metodo, kuriuo vadovaudamosi valstybės narės gali patikslinti didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas po to, kai žvejybos pastangos perleidžiamos vienos žvejybos pastangų grupės kitai.
  8.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 6 straipsnyje nurodytos informacijos perdavimo tvarkos ir formato išsamios taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“ |
| --- | --- |

6)

17 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„6.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus remiantis šiuo straipsniu padarytus žvejybos pastangų patikslinimus.

7.   Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos taisyklės dėl, apskaičiavimo metodo, kuriuo vadovaudamosi valstybės narės gali patikslinti didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas po to, kai žvejybos pastangos perleidžiamos vienos žvejybos pastangų grupės kitai.

8.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 6 straipsnyje nurodytos informacijos perdavimo tvarkos ir formato išsamios taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 32 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“

| 7) | 30 straipsnis pakeičiamas taip:
  „30 straipsnis
  Sprendimų priėmimo tvarka
  Jei šiame reglamente numatyta, kad sprendimus priima Taryba, ji tai daro vadovaudamasi Sutartimi.“ |
| --- | --- |

7)

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„30 straipsnis

Sprendimų priėmimo tvarka

Jei šiame reglamente numatyta, kad sprendimus priima Taryba, ji tai daro vadovaudamasi Sutartimi.“

| 8) | 31 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistas šio reglamento I priedas, vadovaujantis šiais principais:“ |
| --- | --- |

8)

31 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Komisija įgaliojama pagal 31a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistas šio reglamento I priedas, vadovaujantis šiais principais:“

| 9) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „31a straipsnis
  Delegavimas
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   10 straipsnio 1 dalyje, 11 straipsnio 4 dalyje,
  14a straipsnio 1 dalyje
  , 16 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 7 dalyje ir 31 straipsnyje nurodyti įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus Komisijai
  suteikiami
  trejų metų laikotarpiui nuo ...

   (*).
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl tokio pratęsimo ne vėliau kaip likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [8 pakeit.]

  3.   10 straipsnio 1 dalyje, 11 straipsnio 4 dalyje,
  14a straipsnio 1 dalyje
  , 16 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 7 dalyje ir 31 straipsnyje nurodytus įgaliojimus Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinami tame sprendime nurodyti deleguoti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau įsigaliojusių deleguotųjų aktų galiojimui. [Pakeit. netaikomas tekstui visomis kalbomis]

  4.   Kai Komisija priima deleguotąjį aktą, ji nedelsdama apie jį tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 10 straipsnio 1 dalį, 11 straipsnio 4 dalį,
  14a straipsnio 1 dalyje
  , 16 straipsnio 5 dalį, 17 straipsnio 7 dalį ar 31 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik jei per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimo arba jei dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“[Pakeit. netaikomas tekstui visomis kalbomis]


  (*)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.
  " |
| --- | --- |

9)

Įterpiamas šis straipsnis:

„31a straipsnis

Delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnio 1 dalyje, 11 straipsnio 4 dalyje,
  14a straipsnio 1 dalyje
  , 16 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 7 dalyje ir 31 straipsnyje nurodyti įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus Komisijai
  suteikiami
  trejų metų laikotarpiui nuo ...

   (*).
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl tokio pratęsimo ne vėliau kaip likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [8 pakeit.]

3.   10 straipsnio 1 dalyje, 11 straipsnio 4 dalyje,
  14a straipsnio 1 dalyje
  , 16 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 7 dalyje ir 31 straipsnyje nurodytus įgaliojimus Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo panaikinami tame sprendime nurodyti deleguoti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau įsigaliojusių deleguotųjų aktų galiojimui. [Pakeit. netaikomas tekstui visomis kalbomis]

4.   Kai Komisija priima deleguotąjį aktą, ji nedelsdama apie jį tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 10 straipsnio 1 dalį, 11 straipsnio 4 dalį,
  14a straipsnio 1 dalyje
  , 16 straipsnio 5 dalį, 17 straipsnio 7 dalį ar 31 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik jei per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimo arba jei dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“[Pakeit. netaikomas tekstui visomis kalbomis]

(*)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.
  "

| 10) | 32 straipsnis pakeičiamas taip:
  „32 straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (**).
  2.   Jei teikiama nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

  (**)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13“" |
| --- | --- |

10)

32 straipsnis pakeičiamas taip:

„32 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (**).

2.   Jei teikiama nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

(**)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13“"

| 11) | 34 straipsnis pakeičiamas taip:




  „34 straipsnis




  Peržiūra




  1.
     
  Remdamasi STECF rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su atitinkama regionine patariamąja taryba, Komisija įvertina atitinkamų menkių išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo priemonių poveikį ne vėliau nei trečiaisiais šio reglamento taikymo metais, o vėliau kas trejus jo taikymo metus. Jei būtina, Komisija teikia atitinkamus pasiūlymus, priimamus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, dėl ilgalaikio plano dalinio pakeitimo.




  2.
     
  1 dalis neturi poveikio šiame reglamente numatytam įgaliojimų suteikimui.“ [11 pakeit.] |
| --- | --- |

11)

34 straipsnis pakeičiamas taip:

„34 straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Remdamasi STECF rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su atitinkama regionine patariamąja taryba, Komisija įvertina atitinkamų menkių išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo priemonių poveikį ne vėliau nei trečiaisiais šio reglamento taikymo metais, o vėliau kas trejus jo taikymo metus. Jei būtina, Komisija teikia atitinkamus pasiūlymus, priimamus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, dėl ilgalaikio plano dalinio pakeitimo.

2.
     
  1 dalis neturi poveikio šiame reglamente numatytam įgaliojimų suteikimui.“ [11 pakeit.]

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. “

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 204.

1

(2)  2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 348, 2008 12 24, p. 20.

3

(4)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

4

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/190

---

P7_TA(2013)0241

Intelektinės nuosavybės teisės: muitinės atliekamas vykdymo užtikrinimas ***II

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 065/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06353/1/2013 – C7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06353/1/2013 – C7-0142/2013),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0285),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0185/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0185/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams

---

(1)  2012 m. liepos 3 d. priimti tekstai, P7_TA(2012)0272.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/191 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/191

---

P7_TA(2013)0242

Kūdikiams ir mažiems vaikams skirti maisto produktai ir specialiosios medicininės paskirties maisto produktai ***II

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir panaikinti Tarybos direktyvą 92/52/EEB, Komisijos direktyvas 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/39/EB ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 065/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05394/1/2013 – C7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05394/1/2013 – C7-0133/2013),

| — | atsižvelgdamas į Italijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 6 dalį, dėl Tarybos pozicijos per pirmąjį svarstymą (COM(2013)0241), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 6 dalį, dėl Tarybos pozicijos per pirmąjį svarstymą (COM(2013)0241),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0353) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0353) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0191/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0191/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 24, 2012 1 28, p. 119.

(2)  Priimti tekstai 2012 6 14, P7_TA(2012)0255.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl pesticidų

Įgyvendindama 11 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisija ypač daug dėmesio skirs pesticidams, kurių sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, apsauginių medžiagų arba sinergiklių, kurie pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (1) priskiriami prie 1A ar 1B kategorijos mutagenų, 1A ar 1B kategorijos kancerogenų, 1A ar 1B kategorijos toksinį poveikį reprodukcijai turinčių medžiagų arba pripažįstami turinčiais endokrininės sistemos ardomųjų savybių, galinčių turėti neigiamą poveikį žmonėms, arba yra itin toksiški, arba kurių poveikis, pvz., neurotoksinis arba imunotoksinis, vystymuisi yra kritinis, kad galiausiai būtų išvengta tų pesticidų naudojimo.

---

(1)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/192 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/192

---

P7_TA(2013)0243

Būtiniausi sveikatos ir saugos reikalavimai, susiję su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams ***I

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0348), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0348),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0191/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 10 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 10 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0009/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0009/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0152

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje), ir kuria panaikinama Direktyva 2004/40/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/35/ES.)

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/193

---

P7_TA(2013)0244

Menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametis planas (2) ***I

2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0498),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0290/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0146/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 44, 2013 2 15, p. 125.

---

P7_TC1-COD(2012)0236

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | per Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) atliktą 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (3), veiksmingumo mokslinį vertinimą nustatyta keletas su to reglamento taikymu susijusių problemų; |
| --- | --- |

(1)

per Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) atliktą 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (3), veiksmingumo mokslinį vertinimą nustatyta keletas su to reglamento taikymu susijusių problemų;

| (2) | valstybės narės naudojo skirtingus metodus pastangoms ataskaitiniais metais ir pagal planą panaudotoms pastangoms, apie kurias pranešta, apskaičiuoti. Taip buvo sudarytos sąlygos panaudoti daugiau žvejybos pastangų nei numatyta plane, ir tokia padėtis turėtų būti ištaisyta
  standartizuojant metodiką, kurią valstybės narės naudoja pastangoms apskaičiuoti
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

valstybės narės naudojo skirtingus metodus pastangoms ataskaitiniais metais ir pagal planą panaudotoms pastangoms, apie kurias pranešta, apskaičiuoti. Taip buvo sudarytos sąlygos panaudoti daugiau žvejybos pastangų nei numatyta plane, ir tokia padėtis turėtų būti ištaisyta
  standartizuojant metodiką, kurią valstybės narės naudoja pastangoms apskaičiuoti
  ; [1 pakeit.]

| (3) | dėl analitinių vertinimų trūkumo kai kuriuose geografiniuose rajonuose negali būti taikomos žvejybos kontrolės taisyklės, todėl bendram leidžiamam sugauti kiekiui (BLSK) ir žvejybos pastangoms automatiškai taikomas 25 % metinis sumažinimas. Nuo plano įgyvendinimo pradžios buvo labai sumažintos susijusioms zonoms skiriamos žvejybos pastangos. ŽMTEK atliktame moksliniame vertinime nurodoma, kad kai kuriais atvejais, siekiant nustatyti BLSK, būtų tikslingiau naudoti kitus nei mirtingumo dėl žvejybos kriterijus, užuot automatiškai mažinus BLSK ir žvejybos pastangas; |
| --- | --- |

(3)

dėl analitinių vertinimų trūkumo kai kuriuose geografiniuose rajonuose negali būti taikomos žvejybos kontrolės taisyklės, todėl bendram leidžiamam sugauti kiekiui (BLSK) ir žvejybos pastangoms automatiškai taikomas 25 % metinis sumažinimas. Nuo plano įgyvendinimo pradžios buvo labai sumažintos susijusioms zonoms skiriamos žvejybos pastangos. ŽMTEK atliktame moksliniame vertinime nurodoma, kad kai kuriais atvejais, siekiant nustatyti BLSK, būtų tikslingiau naudoti kitus nei mirtingumo dėl žvejybos kriterijus, užuot automatiškai mažinus BLSK ir žvejybos pastangas;

| (3a) | išsaugant pastovaus dydžio mirtingumo dėl žvejybos koeficientą atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas turėtų būti įmanoma atkurti žuvų išteklius. Valstybės narės turėtų teikti pirmenybę priemonių ir paskatų, kuriomis būtų siekiama vengti nepageidaujamo laimikio, rengimui ir skatinimui. Turėtų būti finansiškai remiamas su selektyviais žvejybos įrankiais susijusių priemonių naudojimas; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

išsaugant pastovaus dydžio mirtingumo dėl žvejybos koeficientą atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas turėtų būti įmanoma atkurti žuvų išteklius. Valstybės narės turėtų teikti pirmenybę priemonių ir paskatų, kuriomis būtų siekiama vengti nepageidaujamo laimikio, rengimui ir skatinimui. Turėtų būti finansiškai remiamas su selektyviais žvejybos įrankiais susijusių priemonių naudojimas; [2 pakeit.]

| (4) | plane numatyta galimybė į žvejybos pastangų režimą neįtraukti laivų, kurių veikla nedaro didelio poveikio menkių mirtingumui. Siekiant išvengti, kad su ta veikla susijusios pastangos nebūtų nukreiptos į menkių žvejybos veiklą, turi būti sumažinta žvejybos pastangų bazinė vertė. Siekiant išvengti administracinės naštos, kuri atsirastų dėl nuolatinio žvejybos pastangų bazinės vertės perskaičiavimo kiekvieną kartą, kai nusprendžiama tam tikros veiklos neįtraukti į žvejybos pastangų režimą, reikėtų nustatyti aiškius tokio neįtraukimo kriterijus, kad būtų galutinai nustatytas bazinis žvejybos pastangų lygis; |
| --- | --- |

(4)

plane numatyta galimybė į žvejybos pastangų režimą neįtraukti laivų, kurių veikla nedaro didelio poveikio menkių mirtingumui. Siekiant išvengti, kad su ta veikla susijusios pastangos nebūtų nukreiptos į menkių žvejybos veiklą, turi būti sumažinta žvejybos pastangų bazinė vertė. Siekiant išvengti administracinės naštos, kuri atsirastų dėl nuolatinio žvejybos pastangų bazinės vertės perskaičiavimo kiekvieną kartą, kai nusprendžiama tam tikros veiklos neįtraukti į žvejybos pastangų režimą, reikėtų nustatyti aiškius tokio neįtraukimo kriterijus, kad būtų galutinai nustatytas bazinis žvejybos pastangų lygis;

| (5) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti selektyvesnę visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos veiklą, kai visas sužvejotas kiekis įskaičiuojamas į kvotą, žvejybos pastangų režimo reikėtų netaikyti tuose bandymuose dalyvaujantiems laivams; |
| --- | --- |

(5)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti selektyvesnę visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos veiklą, kai visas sužvejotas kiekis įskaičiuojamas į kvotą, žvejybos pastangų režimo reikėtų netaikyti tuose bandymuose dalyvaujantiems laivams;

| (6) | nuo šio plano įsigaliojimo labai sumažintos pagrindiniais menkių žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams skiriamos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Tai gali turėti didelį ekonominį ir socialinį poveikį tuos pačius įrankius naudojantiems, tačiau daugiausia kitų rūšių žuvis (ne menkes) žvejojantiems laivyno segmentams. Siekiant spręsti šiuos socialinius ir ekonominius klausimus, turėtų būti nustatytas tolesnio žvejybos pastangų tikslinimo sustabdymo mechanizmas; |
| --- | --- |

(6)

nuo šio plano įsigaliojimo labai sumažintos pagrindiniais menkių žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams skiriamos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Tai gali turėti didelį ekonominį ir socialinį poveikį tuos pačius įrankius naudojantiems, tačiau daugiausia kitų rūšių žuvis (ne menkes) žvejojantiems laivyno segmentams. Siekiant spręsti šiuos socialinius ir ekonominius klausimus, turėtų būti nustatytas tolesnio žvejybos pastangų tikslinimo sustabdymo mechanizmas;

| (7) | kadangi viena iš kalbų 13 straipsnio 2 dalies b punktas suformuluotas skirtingai nei kitomis kalbomis, siekiant užtikrinti vienodą jo taikymą, tos nuostatos tekstą būtina iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(7)

kadangi viena iš kalbų 13 straipsnio 2 dalies b punktas suformuluotas skirtingai nei kitomis kalbomis, siekiant užtikrinti vienodą jo taikymą, tos nuostatos tekstą būtina iš dalies pakeisti;

| (8) | kadangi per plano įgyvendinimo laikotarpį pastebėta, kad į jūrą išmetamas didelis menkių kiekis, būtina, kad valstybės narės imtųsi tinkamų veiksmų išmetamam kiekiui kuo labiau sumažinti
  arba, kai įmanoma, panaikinti
  , inter alia, savo žvejybos galimybes paskirstydamos laivams taip, kad kvotos būtų kuo labiau suderintos su numatomais sužvejoti kiekiais; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

kadangi per plano įgyvendinimo laikotarpį pastebėta, kad į jūrą išmetamas didelis menkių kiekis, būtina, kad valstybės narės imtųsi tinkamų veiksmų išmetamam kiekiui kuo labiau sumažinti
  arba, kai įmanoma, panaikinti
  , inter alia, savo žvejybos galimybes paskirstydamos laivams taip, kad kvotos būtų kuo labiau suderintos su numatomais sužvejoti kiekiais; [3 pakeit.]

| (9) | jei 11 ir 13 straipsniuose numatytos nuo plano leidžiančios nukrypti nuostatos įgyvendinamos netinkamai, gali kilti pavojus sėkmingam plano įgyvendinimui. Įvertinus šių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą paaiškėjo, kad būtina sugriežtinti tų nuostatų taikymą pateisinančią stebėseną, kontrolę ir reikalavimą pateikti visus dokumentus. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistema grindžiama rizika, veikla, kuriai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, turėtų būti nurodyta kaip „labai didelės rizikos“ veikla; |
| --- | --- |

(9)

jei 11 ir 13 straipsniuose numatytos nuo plano leidžiančios nukrypti nuostatos įgyvendinamos netinkamai, gali kilti pavojus sėkmingam plano įgyvendinimui. Įvertinus šių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą paaiškėjo, kad būtina sugriežtinti tų nuostatų taikymą pateisinančią stebėseną, kontrolę ir reikalavimą pateikti visus dokumentus. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistema grindžiama rizika, veikla, kuriai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, turėtų būti nurodyta kaip „labai didelės rizikos“ veikla;

| (10) | 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiu Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (4), panaikinti keli Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 straipsniai, kuriuose daromos nuorodos į II ir III priedus. Kadangi Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 kitų nuorodų į II ir III priedus nėra, tie priedai turėtų būti išbraukti; |
| --- | --- |

(10)

2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiu Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (4), panaikinti keli Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 straipsniai, kuriuose daromos nuorodos į II ir III priedus. Kadangi Reglamente (EB) Nr. 1342/2008 kitų nuorodų į II ir III priedus nėra, tie priedai turėtų būti išbraukti;

| (11) | Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(11)

Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  Žvejybos pastangų apskaičiavimas
  1.   Šiame reglamente žvejybos pastangos, kuriomis naudojasi laivų grupė, apskaičiuojamos kaip kiekvieno laivo pajėgumo, matuojamo kilovatais, verčių ir dienų, kurias kiekvienas laivas buvo I priede nurodytame rajone, sandaugų suma. Diena, kurią laivas būna rajone – bet koks 24 valandų tęstinis laikotarpis (arba jo dalis), kurį laivas
  arba
  būna tame rajone ir nebūna uoste
  , arba, galimas atvejis, tame rajone yra dislokavęs savo žvejybos įrankius
  . [4 pakeit.]

  2.   Valstybės narės
  dienas, praleistas
  tam tikrame rajone,
  apskaičiuoja vadovaudamosi 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis

   (*)

  , 26 straipsniu
  .

  (*)  

  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.“ [5 pakeit.]" |
| --- | --- |

1)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Žvejybos pastangų apskaičiavimas

1.   Šiame reglamente žvejybos pastangos, kuriomis naudojasi laivų grupė, apskaičiuojamos kaip kiekvieno laivo pajėgumo, matuojamo kilovatais, verčių ir dienų, kurias kiekvienas laivas buvo I priede nurodytame rajone, sandaugų suma. Diena, kurią laivas būna rajone – bet koks 24 valandų tęstinis laikotarpis (arba jo dalis), kurį laivas
  arba
  būna tame rajone ir nebūna uoste
  , arba, galimas atvejis, tame rajone yra dislokavęs savo žvejybos įrankius
  . [4 pakeit.]

2.   Valstybės narės
  dienas, praleistas
  tam tikrame rajone,
  apskaičiuoja vadovaudamosi 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis

   (*)

  , 26 straipsniu
  .

(*)  

  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.“ [5 pakeit.]"

| 1a) | 8 straipsnyje įrašoma ši dalis:




  „5a.
     
  Taryba, neatsižvelgdama į 2–5 dalis, gali priimti sprendimą dėl alternatyvaus BLSK dydžio, kai mokslinėse rekomendacijose pažymima, kad toks dydis būtų tinkamesnis plano tikslams pasiekti.“. [6 pakeit.] |
| --- | --- |

1a)

8 straipsnyje įrašoma ši dalis:

„5a.
     
  Taryba, neatsižvelgdama į 2–5 dalis, gali priimti sprendimą dėl alternatyvaus BLSK dydžio, kai mokslinėse rekomendacijose pažymima, kad toks dydis būtų tinkamesnis plano tikslams pasiekti.“. [6 pakeit.]

| 2) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis
  Speciali BLSK nustatymo procedūra
  1.   Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 7 straipsnį, Kategato sąsiauryje, rajone į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nustatomas mokslinėse rekomendacijose nurodyto lygio menkių išteklių BLSK. Tačiau, jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas BLSK lygis yra daugiau kaip 20 % didesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomas 20 % didesnis nei ankstesniais metais BLSK, arba jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas lygis yra daugiau kaip
  20
   % mažesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomas
  20
   % mažesnis nei ankstesniais metais BLSK.
  2.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose pažymima, kad tiesioginė žvejyba neturėtų būti vykdoma ir kad
  :








  i) | priegauda turėtų būti kuo labiau sumažinta ar apribota iki Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ar ICES rekomenduoto dydžio; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

2)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Speciali BLSK nustatymo procedūra

1.   Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 7 straipsnį, Kategato sąsiauryje, rajone į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nustatomas mokslinėse rekomendacijose nurodyto lygio menkių išteklių BLSK. Tačiau, jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas BLSK lygis yra daugiau kaip 20 % didesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomas 20 % didesnis nei ankstesniais metais BLSK, arba jei mokslinėse rekomendacijose nurodytas lygis yra daugiau kaip
  20
   % mažesnis už ankstesnių metų BLSK, nustatomas
  20
   % mažesnis nei ankstesniais metais BLSK.

2.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose pažymima, kad tiesioginė žvejyba neturėtų būti vykdoma ir kad
  :

i)

priegauda turėtų būti kuo labiau sumažinta ar apribota iki Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ar ICES rekomenduoto dydžio; ir (arba)

| ii) | sugaunamų menkių kiekis turėtų būti sumažintas iki Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ar ICES rekomenduoto dydžio, |
| --- | --- |

ii)

sugaunamų menkių kiekis turėtų būti sumažintas iki Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ar ICES rekomenduoto dydžio,

Taryba priima sprendimą netaikyti metinio BLSK patikslinimo vėlesniais metais su sąlyga, kad BLSK nustatytas tik priegaudai. [7 pakeit.]

3.   Jei neturima pakankamai informacijos BLSK nustatyti pagal 8 straipsnį, menkių išteklių BLSK Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje nustatomas taikant mutatis mutandis šio straipsnio 1 ir 2 dalis, nebent per konsultacijas su Norvegija būtų sutarta dėl kitokio BLSK lygio.“

| 3) | 11 straipsnio 2 ir 3 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

3)

11 straipsnio 2 ir 3 dalys išbraukiamos.

| 4) | Įterpiami šie straipsniai:
  „11a straipsnis
  Tam tikruose rajonuose, gylyje ar naudojant tam tikrus įrankius panaudotų žvejybos pastangų neįskaičiavimas
  1.   Valstybės narės reiso metu laivo panaudotų žvejybos pastangų gali neįskaičiuoti, jei
  laikomasi vienos iš toliau pateiktų sąlygų
  : [9 pakeit.]







  a) | visa to reiso metu atitinkamo laivo žvejybos veikla vykdoma pagal 2 dalį į sąrašą įtrauktuose rajonuose, kuriuose menkės nėra paplitusios,
  arba |
| --- | --- | --- |

4)

Įterpiami šie straipsniai:

„11a straipsnis

Tam tikruose rajonuose, gylyje ar naudojant tam tikrus įrankius panaudotų žvejybos pastangų neįskaičiavimas

1.   Valstybės narės reiso metu laivo panaudotų žvejybos pastangų gali neįskaičiuoti, jei
  laikomasi vienos iš toliau pateiktų sąlygų
  : [9 pakeit.]

a)

visa to reiso metu atitinkamo laivo žvejybos veikla vykdoma pagal 2 dalį į sąrašą įtrauktuose rajonuose, kuriuose menkės nėra paplitusios,

arba

| b) | visa to reiso metu atitinkamo laivo žvejybos veikla vykdoma didesniame nei 300 m gylyje,
  arba |
| --- | --- |

b)

visa to reiso metu atitinkamo laivo žvejybos veikla vykdoma didesniame nei 300 m gylyje,

arba

| c) | to reiso metu atitinkamame žvejybos laive yra
  vieno tipo
  reglamentuojamas ir pagal 2 dalį į sąrašą įtrauktas žvejybos įrankis.
  Jei reiso metu laive esama kitų įrankių, jie pritvirtinami ir sukraunami taip, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 47 straipsnyje. [10 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

to reiso metu atitinkamame žvejybos laive yra
  vieno tipo
  reglamentuojamas ir pagal 2 dalį į sąrašą įtrauktas žvejybos įrankis.
  Jei reiso metu laive esama kitų įrankių, jie pritvirtinami ir sukraunami taip, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 47 straipsnyje. [10 pakeit.]

2.   Remdamasi valstybių narių pagal 3 dalį pateikta informacija ir mokslinėmis rekomendacijomis, Taryba nustato rajonų, kuriuose menkės nėra paplitusios, ir žvejybos įrankių, kuriais dėl techninių ypatumų sužvejojama mažiau nei 1,5 % bendro sužvejojamų žuvų kiekio (pagal svorį), sąrašus.
  Patvirtinus valstybės narės pateiktą žvejybos įrankį ar rajoną, juo gali naudotis kitos valstybės narės. [11 pakeit.]

3.   Valstybės narės Komisijai pateikia atitinkamą informaciją, pagal kurią ji gali įvertinti, ar rajonas arba žvejybos įrankis turi būti įtraukti į 2 dalyje nurodytus rajonų ir įrankių sąrašus.

4.   3 dalyje nurodytos informacijos perdavimo Komisijai formato ir tvarkos išsamias taisykles Komisija gali priimti įgyvendinimo aktais 32 straipsnyje nurodyta tvarka.

11b straipsnis

Didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms apskaičiuoti naudojamos bazinės vertės patikslinimas

1.   11a straipsnio 1 dalyje nurodytos žvejybos pastangos, į kurias atsižvelgta nustatant 12 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą bazinę vertę, pagal šį straipsnį yra iš jos atimamos.

2.   Valstybės narės prašymus patikslinti 1 dalyje nurodytą bazinę vertę Komisijai pateikia iki
  kiekvienų metų gruodžio 31 d
  . [12 pakeit.]

3.   Patikslinta bazinė vertė naudojama atitinkamos žvejybos pastangų grupės didžiausiam leidžiamam žvejybos pastangų lygiui perskaičiuoti, atliekant nuo plano įsigaliojimo taikomus metinius procentinės vertės patikslinimus.

4.   11a straipsnyje nurodytos žvejybos pastangos į atitinkamą žvejybos pastangų grupę gali būti neįskaičiuojamos tik tada, kai pagal 5 straipsnį perskaičiuojamos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos.

5.   2 dalyje nurodytų prašymų perdavimo Komisijai formato ir tvarkos išsamias taisykles Komisija gali priimti įgyvendinimo aktais 32 straipsnyje nurodyta tvarka.

11c straipsnis

Žvejybos pastangų režimo netaikymas laivams, dalyvaujantiems visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose

1.   Valstybės narės žvejybos pastangų režimo gali netaikyti laivo, dalyvaujančio visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose, per kuriuos visas sužvejotas menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestų menkių kiekį, įskaičiuojamas į kvotą, naudojamoms žvejybos pastangoms.

2.   Taikydamos 1 dalį, valstybės narės
  patikslina
  atitinkamai žvejybos pastangų grupei pagal 12 straipsnio 1 dalį nustatytas didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas
  Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, kuriomis patikslinamos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos, nurodytos pirmame sakinyje. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio reglamento 32 straipsnyje nurodytą procedūrą
  . [13 pakeit.]

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visus pagal 2 dalį padarytus didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų patikslinimus. Pranešime pateikiami laivo, kuriam netaikomas žvejybos pastangų režimas, duomenys ir tiek sudėtiniu, tiek atskirų laivų lygmeniu atimtų žvejybos pastangų kiekis.

[14 pakeit.]

5.   3 dalyje nurodytų pranešimų teikimo formato ir tvarkos išsamias taisykles Komisija gali priimti įgyvendinimo aktais 32 straipsnyje nurodyta tvarka.

11d straipsnis

Anksčiau nustatyto žvejybos
  pastangų režimo netaikymo priemonės [15 pakeit.]

Sprendimas netaikyti žvejybos pastangų režimo, galiojęs jau prieš ... (**), ir toliau taikomas tol, kol tenkinamos sąlygos, pagal kurias buvo priimtas tas sprendimas. Kiekvienais metais valstybės narės teikia Komisijai visą susijusią informaciją, pagal kurią ji gali nuspręsti, ar ir toliau tenkinamos minėtos sąlygos.“[16 pakeit.]

(**)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.
  "

| 5) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Sudėtinėms žvejybos pastangų grupėms, kurių bendro sužvejojamų menkių kiekio procentinė dalis pagal 3 dalies d punktą yra 20 % arba daugiau, taikomi metiniai patikslinimai. Atitinkamų grupių didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos apskaičiuojamos taip:






  a) | jei taikomas 7 ar 8 straipsnis, bazinė vertė patikslinama taikant tokią procentinę vertę, kuria yra patikslintas pagal tuos straipsnius taikomas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Sudėtinėms žvejybos pastangų grupėms, kurių bendro sužvejojamų menkių kiekio procentinė dalis pagal 3 dalies d punktą yra 20 % arba daugiau, taikomi metiniai patikslinimai. Atitinkamų grupių didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos apskaičiuojamos taip:

a)

jei taikomas 7 ar 8 straipsnis, bazinė vertė patikslinama taikant tokią procentinę vertę, kuria yra patikslintas pagal tuos straipsnius taikomas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas;

| b) | jei
  taikomas 9 straipsnis
  , bazinė žvejybos pastangų vertė patikslinama tokia procentine verte, kokia, palyginti su ankstesniais metais, yra patikslinamas BLSK;“ |
| --- | --- |

b)

jei
  taikomas 9 straipsnis
  , bazinė žvejybos pastangų vertė patikslinama tokia procentine verte, kokia, palyginti su ankstesniais metais, yra patikslinamas BLSK;“

| b) | straipsnis papildomas 6 dalimi:
  „6.   Nukrypstant nuo 4 dalies, jei didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos sumažinamos ketverius metus iš eilės, Taryba gali nuspręsti didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms vienus ar kelerius tolesnius metus metinio patikslinimo netaikyti.“ |
| --- | --- |

b)

straipsnis papildomas 6 dalimi:

„6.   Nukrypstant nuo 4 dalies, jei didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos sumažinamos ketverius metus iš eilės, Taryba gali nuspręsti didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms vienus ar kelerius tolesnius metus metinio patikslinimo netaikyti.“

| 5a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „12a straipsnis




  Siekiant, kad būtų užtikrinti mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti pastovūs mirtingumo dėl žvejybos koeficientai, laipsniškai atsisakoma žuvų išmetimo į jūrą. Šiuo tikslu valstybės narės pradeda taikyti selektyvius žvejybos įrankius ir kitas priemones finansiškai remiant Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui. Dėl ketinamų priimti priemonių valstybės narės konsultuojasi su atitinkama regionine patariamąją taryba, taip pat su ICES ir (arba) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu ir susijusiomis suinteresuotomis šalimis.“ [8 ir 18 pakeit.] |
| --- | --- |

5a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Siekiant, kad būtų užtikrinti mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti pastovūs mirtingumo dėl žvejybos koeficientai, laipsniškai atsisakoma žuvų išmetimo į jūrą. Šiuo tikslu valstybės narės pradeda taikyti selektyvius žvejybos įrankius ir kitas priemones finansiškai remiant Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui. Dėl ketinamų priimti priemonių valstybės narės konsultuojasi su atitinkama regionine patariamąją taryba, taip pat su ICES ir (arba) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu ir susijusiomis suinteresuotomis šalimis.“ [8 ir 18 pakeit.]

| 6) | 13 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | vykdo ir per valdymo laikotarpį sužvejoja tokios sudėties laimikį, kuriame yra mažiau kaip 5 % menkių, įskaitant į jūrą išmetamų menkių kiekį.“; |
| --- | --- | --- |

6)

13 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

vykdo ir per valdymo laikotarpį sužvejoja tokios sudėties laimikį, kuriame yra mažiau kaip 5 % menkių, įskaitant į jūrą išmetamų menkių kiekį.“;

| 7) | 14 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „5.   Jei moksliniai duomenys rodo, kad
  naudojant konkretų įrankį per visą valdymo laikotarpį į jūrą išmetama daug
  menkių atitinkamos valstybės narės imasi neatidėliotinų priemonių į jūrą išmetamų menkių kiekiui sumažinti. [19 pakeit.]

  6.   Valstybės narės nustato ir į savo nacionalines kontrolės veiksmų programas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnyje, įtraukia sistemas, pagal kurias būtų užtikrintas 11a, 11b, 11c ir 13 straipsniuose nurodytų sąlygų laikymąsis. Valstybės narės, vykdydamos rizika grindžiamą valdymą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 5 straipsnyje, pagal tuos straipsnius veiklą vykdančius laivus priskiria prie „labai didelės rizikos“ laivų.“ |
| --- | --- |

7)

14 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„5.   Jei moksliniai duomenys rodo, kad
  naudojant konkretų įrankį per visą valdymo laikotarpį į jūrą išmetama daug
  menkių atitinkamos valstybės narės imasi neatidėliotinų priemonių į jūrą išmetamų menkių kiekiui sumažinti. [19 pakeit.]

6.   Valstybės narės nustato ir į savo nacionalines kontrolės veiksmų programas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnyje, įtraukia sistemas, pagal kurias būtų užtikrintas 11a, 11b, 11c ir 13 straipsniuose nurodytų sąlygų laikymąsis. Valstybės narės, vykdydamos rizika grindžiamą valdymą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 5 straipsnyje, pagal tuos straipsnius veiklą vykdančius laivus priskiria prie „labai didelės rizikos“ laivų.“

| 7a) | 16 straipsnio 3 dalyje išbraukiami žodžiai „2009 m.“. [20 pakeit.] |
| --- | --- |

7a)

16 straipsnio 3 dalyje išbraukiami žodžiai „2009 m.“. [20 pakeit.]

| 7b) | 17 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     
  Jei žvejybos pastangas perleidžiančios žvejybos įrankių grupės sugautų žuvų kiekis pastangų vienetui (CPUE) yra mažesnis negu žvejybos pastangas gaunančios žvejybos įrankių grupės CPUE, valstybė narė taiko pataisos faktorių žvejybos pastangas gaunančios žvejybos įrankių grupės pastangų kiekiui, kad būtų kompensuotas didesnis pastarosios CPUE. Valstybės narės netaiko šios suderinimo, kai gali įrodyti, kad perkėlimas atliktas siekiant vengti žvejoti menkes arba riboti priegaudą laikantis Sąjungos teisės aktų dėl žvejybos įrankių naudojimo.“ [21 pakeit.] |
| --- | --- |

7b)

17 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     
  Jei žvejybos pastangas perleidžiančios žvejybos įrankių grupės sugautų žuvų kiekis pastangų vienetui (CPUE) yra mažesnis negu žvejybos pastangas gaunančios žvejybos įrankių grupės CPUE, valstybė narė taiko pataisos faktorių žvejybos pastangas gaunančios žvejybos įrankių grupės pastangų kiekiui, kad būtų kompensuotas didesnis pastarosios CPUE. Valstybės narės netaiko šios suderinimo, kai gali įrodyti, kad perkėlimas atliktas siekiant vengti žvejoti menkes arba riboti priegaudą laikantis Sąjungos teisės aktų dėl žvejybos įrankių naudojimo.“ [21 pakeit.]

| 8) | 32 straipsnis pakeičiamas taip:
  „32 straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (***).
  2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

  (***)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“" |
| --- | --- |

8)

32 straipsnis pakeičiamas taip:

„32 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (***).

2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

(***)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“"

| 9) | II ir III priedai išbraukiami. |
| --- | --- |

9)

II ir III priedai išbraukiami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 44, 2013 2 15, p. 125.

1

(2)  2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 348, 2008 12 24, p. 20.

3

(4)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

4

---

2013 m. birželio 12 d., trečiadienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/199

---

P7_TA(2013)0249

Europos Komisijos nario skyrimas

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu patvirtinimo (2013/0806(NLE))

(2016/C 065/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsiželgdamas į Aktą dėl Kroatijos Respublikos stojimo, visų pirma į jo 21 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsiželgdamas į Aktą dėl Kroatijos Respublikos stojimo, visų pirma į jo 21 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas 2013 m. balandžio 25 d. Kroatijos vyriausybės pateiktą pasiūlymą dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2013 m. balandžio 25 d. Kroatijos vyriausybės pateiktą pasiūlymą dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 2 d. Tarybos laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 2 d. Tarybos laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Neveno Mimicos skyrimo Komisijos nariu, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 4 d. Neveno Mimicos klausymą, kurį surengė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas kartu su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 4 d. Neveno Mimicos klausymą, kurį surengė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas kartu su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį ir XVII priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį ir XVII priedą,

| 1. | pritaria Neveno Mimicos skyrimui Komisijos nariu likusiam Komisijos kadencijos laikui iki 2014 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

1.

pritaria Neveno Mimicos skyrimui Komisijos nariu likusiam Komisijos kadencijos laikui iki 2014 m. spalio 31 d.;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kroatijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kroatijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/199

---

P7_TA(2013)0251

Audito Rūmų nario skyrimas

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Neven Mates Audito Rūmų nariu (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

(Konsultavimasis)

(2016/C 065/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0106/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0182/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0182/2013),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2013 m. gegužės 27 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2013 m. gegužės 27 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia neigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Neven Mates Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

teikia neigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Neven Mates Audito Rūmų nariu;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/200

---

P7_TA(2013)0252

Audito Rūmų nario skyrimas

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti George‘ą Pufaną Audito Rūmų nariu (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

(Konsultavimasis)

(2016/C 065/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0115/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0115/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0181/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0181/2013),

| A. | kadangi Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2013 m. gegužės 27 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2013 m. gegužės 27 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti George‘ą Pufaną Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti George‘ą Pufaną Audito Rūmų nariu;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/200

---

P7_TA(2013)0253

Neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0332), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0332),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0158/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0144/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 351, 2012 11 15, p. 90.

---

P7_TC1-COD(2012)0162

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiu Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (3), Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti tam tikras to reglamento nuostatas, o tam tikri įgyvendinimo įgaliojimai paliekami Tarybai; |
| --- | --- |

(1)

2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, nustatančiu Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (3), Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti tam tikras to reglamento nuostatas, o tam tikri įgyvendinimo įgaliojimai paliekami Tarybai;

| (2) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tam tikrus Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsniais; |
| --- | --- |

(2)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tam tikrus Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsniais;

| (3) | tam, kad galėtų būtų taikomos tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 nuostatos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais ji:






  — | atleistų žvejybos laivus nuo tam tikrų jiems taikomų informacijos perdavimo reikalavimų arba tam tikrų kategorijų žvejybos laivams nustatytų kitus pranešimo laikotarpius, |
| --- | --- | --- |

(3)

tam, kad galėtų būtų taikomos tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 nuostatos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais ji:

—

atleistų žvejybos laivus nuo tam tikrų jiems taikomų informacijos perdavimo reikalavimų arba tam tikrų kategorijų žvejybos laivams nustatytų kitus pranešimo laikotarpius,

| — | nustatytų trečiųjų šalių laivų atliekamų iškrovimo ir perkrovimo operacijų inspektavimo standartus, |
| --- | --- |

—

nustatytų trečiųjų šalių laivų atliekamų iškrovimo ir perkrovimo operacijų inspektavimo standartus,

| — | nustatytų produktų, kurie neįtraukti į sugautų žuvų kiekio sertifikato įgyvendinimo sritį, sąrašą, |
| --- | --- |

—

nustatytų produktų, kurie neįtraukti į sugautų žuvų kiekio sertifikato įgyvendinimo sritį, sąrašą,

| — | tam tikrų žuvininkystės produktų, kuriuos sužvejoja maži žvejybos laivai, atžvilgiu pritaikytų sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemą, be kita ko, numatydama galimybę naudoti supaprastintą sugautų žuvų kiekio sertifikatą, |
| --- | --- |

—

tam tikrų žuvininkystės produktų, kuriuos sužvejoja maži žvejybos laivai, atžvilgiu pritaikytų sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemą, be kita ko, numatydama galimybę naudoti supaprastintą sugautų žuvų kiekio sertifikatą,

| — | pritaikytų sugautų žuvų kiekio sertifikato pateikimo terminą, atsižvelgdama į žuvininkystės produkto tipą, atstumą iki įvežimo į Sąjungos teritoriją vietos ar naudojamą transporto priemonę, |
| --- | --- |

—

pritaikytų sugautų žuvų kiekio sertifikato pateikimo terminą, atsižvelgdama į žuvininkystės produkto tipą, atstumą iki įvežimo į Sąjungos teritoriją vietos ar naudojamą transporto priemonę,

| — | nustatytų patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimo išdavimo, jo dalinio keitimo arba panaikinimo arba patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo statuso galiojimo sustabdymo ar panaikinimo taisykles, taip pat taisykles, susijusias su patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimo galiojimo sąlygomis, |
| --- | --- |

—

nustatytų patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimo išdavimo, jo dalinio keitimo arba panaikinimo arba patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo statuso galiojimo sustabdymo ar panaikinimo taisykles, taip pat taisykles, susijusias su patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimo galiojimo sąlygomis,

| — | nustatytų tikrinimo, atliekamo siekiant valdyti riziką, Sąjungos kriterijus; |
| --- | --- |

—

nustatytų tikrinimo, atliekamo siekiant valdyti riziką, Sąjungos kriterijus;

| (4) | itin svarbu, kad Komisija, atlikdama paruošiamuosius deleguotųjų aktų priėmimo darbus, tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , kad gautų objektyvios, tikslios, išbaigtos ir naujausios informacijos
  . Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

itin svarbu, kad Komisija, atlikdama paruošiamuosius deleguotųjų aktų priėmimo darbus, tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , kad gautų objektyvios, tikslios, išbaigtos ir naujausios informacijos
  . Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; [1 pakeit.]

| (5) | siekiant užtikrinti vienodas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnį turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai:






  — | nustatyti išankstinio pranešimo formas, |
| --- | --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti vienodas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnį turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai:

—

nustatyti išankstinio pranešimo formas,

| — | nustatyti iškrovimo ir perkrovimo deklaracijų pateikimo tvarką ir formas, |
| --- | --- |

—

nustatyti iškrovimo ir perkrovimo deklaracijų pateikimo tvarką ir formas,

| — | pasitarus su vėliavos valstybėmis, patvirtinti sugautų žuvų kiekio sertifikatus, parengtus, patvirtintus arba pateikiamus elektroninėmis priemonėmis arba naudojantis elektroninėmis atsekamumo sistemomis, kuriomis užtikrinamas toks pat valdžios institucijų kontrolės lygis, |
| --- | --- |

—

pasitarus su vėliavos valstybėmis, patvirtinti sugautų žuvų kiekio sertifikatus, parengtus, patvirtintus arba pateikiamus elektroninėmis priemonėmis arba naudojantis elektroninėmis atsekamumo sistemomis, kuriomis užtikrinamas toks pat valdžios institucijų kontrolės lygis,

| — | nustatyti ir keisti sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemų, kurias įdiegia regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir kurios atitinka ES NNN žvejybos reglamentą, sąrašą, |
| --- | --- |

—

nustatyti ir keisti sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemų, kurias įdiegia regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir kurios atitinka ES NNN žvejybos reglamentą, sąrašą,

| — | nustatyti visoms valstybėms narėms bendras sąlygas dėl: prašymų išduoti patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimą ir to pažymėjimo išdavimo formų ir procedūrų, patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų tikrinimo taisyklių, taip pat informacijos mainų tarp patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų ir valstybių narių institucijų, tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių ir Komisijos taisyklių, |
| --- | --- |

—

nustatyti visoms valstybėms narėms bendras sąlygas dėl: prašymų išduoti patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimą ir to pažymėjimo išdavimo formų ir procedūrų, patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų tikrinimo taisyklių, taip pat informacijos mainų tarp patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų ir valstybių narių institucijų, tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių ir Komisijos taisyklių,

| — | sudaryti NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašą, |
| --- | --- |

—

sudaryti NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašą,

| — | išbraukti laivus iš NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašo, |
| --- | --- |

—

išbraukti laivus iš NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašo,

| — | į NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašą įtraukti regioninės žvejybos valdymo organizacijų sudarytus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus, |
| --- | --- |

—

į NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašą įtraukti regioninės žvejybos valdymo organizacijų sudarytus NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašus,

| — | nustatyti nebendradarbiaujančias trečiąsias šalis, |
| --- | --- |

—

nustatyti nebendradarbiaujančias trečiąsias šalis,

| — | nustatytas trečiąsias šalis įtraukti į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą, |
| --- | --- |

—

nustatytas trečiąsias šalis įtraukti į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą,

| — | išbraukti trečiąsias šalis iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, |
| --- | --- |

—

išbraukti trečiąsias šalis iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo,

| — | esant tam tikroms aplinkybėms priimti neatidėliotinas priemones trečiųjų šalių atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

esant tam tikroms aplinkybėms priimti neatidėliotinas priemones trečiųjų šalių atžvilgiu,

| — | nustatyti, kokia forma valstybės narės turėtų pateikti informaciją apie pastebėtus žvejybos laivus, |
| --- | --- |

—

nustatyti, kokia forma valstybės narės turėtų pateikti informaciją apie pastebėtus žvejybos laivus,

| — | nustatyti tarpusavio pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

—

nustatyti tarpusavio pagalbos taisykles.

Jei reikia valstybių narių kontrolės, tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (4);

| (6) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, 52 straipsnis turėtų būti išbrauktas. Tuo straipsniu jau naudotasi nustatant supaprastinto sugautų žuvų kiekio sertifikato išdavimo teisinę sistemą ir nustatant administracinę tvarką su trečiosiomis šalimis pagal 12 straipsnio 4 dalį ir 20 straipsnio 4 dalį. Vis dar reikia suteikti Komisijai reikiamus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus, kuriais ji pritaikytų sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemą tam tikriems žuvininkystės produktams, sugautiems mažais žvejybos laivais, įskaitant galimybę naudoti supaprastintą sugautų žuvų kiekio sertifikatą, ir įgyvendinimo įgaliojimus, kad Komisija galėtų, sutarusi su vėliavos valstybėmis, patvirtinti sugautų žuvų kiekio sertifikatus, parengtus, patvirtintus ir pateiktus elektroninėmis priemonėmis arba šią sistemą pakeisti elektroninio atsekamumo sistemomis, kuriomis užtikrinamas toks pats valdžios institucijų atliekamos kontrolės lygis; |
| --- | --- |

(6)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, 52 straipsnis turėtų būti išbrauktas. Tuo straipsniu jau naudotasi nustatant supaprastinto sugautų žuvų kiekio sertifikato išdavimo teisinę sistemą ir nustatant administracinę tvarką su trečiosiomis šalimis pagal 12 straipsnio 4 dalį ir 20 straipsnio 4 dalį. Vis dar reikia suteikti Komisijai reikiamus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus, kuriais ji pritaikytų sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemą tam tikriems žuvininkystės produktams, sugautiems mažais žvejybos laivais, įskaitant galimybę naudoti supaprastintą sugautų žuvų kiekio sertifikatą, ir įgyvendinimo įgaliojimus, kad Komisija galėtų, sutarusi su vėliavos valstybėmis, patvirtinti sugautų žuvų kiekio sertifikatus, parengtus, patvirtintus ir pateiktus elektroninėmis priemonėmis arba šią sistemą pakeisti elektroninio atsekamumo sistemomis, kuriomis užtikrinamas toks pats valdžios institucijų atliekamos kontrolės lygis;

| (7) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, reikėtų pritaikyti nuostatą dėl laikinų priemonių, kuria numatyta, kad tam tikromis sąlygomis dėl tam tikrų Komisijos priemonių turi būti konsultuojamasi su Taryba; |
| --- | --- |

(7)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, reikėtų pritaikyti nuostatą dėl laikinų priemonių, kuria numatyta, kad tam tikromis sąlygomis dėl tam tikrų Komisijos priemonių turi būti konsultuojamasi su Taryba;

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 nuostatomis dėl nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo sudarymo ir trečiųjų šalių išbraukimo iš to sąrašo sprendimo priėmimo įgaliojimai suteikiami Tarybai. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tas nuostatas reikia suderinti su naujomis bendrai žuvininkystės politikai taikomomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 nuostatomis dėl nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo sudarymo ir trečiųjų šalių išbraukimo iš to sąrašo sprendimo priėmimo įgaliojimai suteikiami Tarybai. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tas nuostatas reikia suderinti su naujomis bendrai žuvininkystės politikai taikomomis taisyklėmis;

| (9) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(9)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Komisija taikydama 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą gali įgyvendinimo aktais nustatyti 1 dalyje nurodytos informacijos, apie kurią turi būti pranešta iš anksto, pateikimo formą.“ |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Komisija taikydama 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą gali įgyvendinimo aktais nustatyti 1 dalyje nurodytos informacijos, apie kurią turi būti pranešta iš anksto, pateikimo formą.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais tam tikrų kategorijų trečiųjų šalių žvejybos laivai tam tikrą ribotą ir pratęsiamą laikotarpį atleidžiami nuo 1 dalyje nustatytos pareigos, arba numatyti kitą pranešimo laikotarpį, atsižvelgiant, inter alia, į žuvininkystės produkto tipą, atstumą tarp žvejybos plotų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose tie laivai yra registruoti arba įtraukti į sąrašus.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais tam tikrų kategorijų trečiųjų šalių žvejybos laivai tam tikrą ribotą ir pratęsiamą laikotarpį atleidžiami nuo 1 dalyje nustatytos pareigos, arba numatyti kitą pranešimo laikotarpį, atsižvelgiant, inter alia, į žuvininkystės produkto tipą, atstumą tarp žvejybos plotų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose tie laivai yra registruoti arba įtraukti į sąrašus.“

| 2) | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Iškrovimo ir perkrovimo deklaracijų pateikimo tvarka ir formos nustatomos įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

2)

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Iškrovimo ir perkrovimo deklaracijų pateikimo tvarka ir formos nustatomos įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 3) | 9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kasmet inspektuoja bent 5 % trečiųjų šalių žvejybos laivų iškrovimo ir perkrovimo operacijų, laikydamosi standartų, nustatytų remiantis rizikos valdymu, nepažeisdamos regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų nustatytų aukštesnių ribų. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi minėti standartai.“ |
| --- | --- |

3)

9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kasmet inspektuoja bent 5 % trečiųjų šalių žvejybos laivų iškrovimo ir perkrovimo operacijų, laikydamosi standartų, nustatytų remiantis rizikos valdymu, nepažeisdamos regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų nustatytų aukštesnių ribų. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi minėti standartai.“

| 4) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | papildomas šia dalimi:
  „4a.   Komisija įgyvendinimo aktais priima sugautų žuvų kiekio sertifikatus, nustatytus bendradarbiaujant pagal 20 straipsnio 4 dalies nuostatas. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- | --- |

4)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

papildomas šia dalimi:

„4a.   Komisija įgyvendinimo aktais priima sugautų žuvų kiekio sertifikatus, nustatytus bendradarbiaujant pagal 20 straipsnio 4 dalies nuostatas. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| b) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   I priede pateiktas produktų, kuriems netaikomas sugautų žuvų kiekio sertifikatas, sąrašas gali būti peržiūrimas kiekvienais metais. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais minėtas sąrašas iš dalies keičiamas remiantis:






  a) | trečiųjų šalių žvejybos laivų inspektavimais valstybių narių uostuose; |
| --- | --- | --- |

b)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   I priede pateiktas produktų, kuriems netaikomas sugautų žuvų kiekio sertifikatas, sąrašas gali būti peržiūrimas kiekvienais metais. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais minėtas sąrašas iš dalies keičiamas remiantis:

a)

trečiųjų šalių žvejybos laivų inspektavimais valstybių narių uostuose;

| b) | sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos taikymu importuojant ir eksportuojant žuvininkystės produktus; |
| --- | --- |

b)

sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos taikymu importuojant ir eksportuojant žuvininkystės produktus;

| c) | Sąjungos įspėjimo sistemos taikymu; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos įspėjimo sistemos taikymu;

| d) | žvejybos laivų, vykdančių NNN žvejybą, nustatymu; |
| --- | --- |

d)

žvejybos laivų, vykdančių NNN žvejybą, nustatymu;

| e) | NNN žvejybą vykdančių arba ją remiančių nacionalinių subjektų nustatymu; |
| --- | --- |

e)

NNN žvejybą vykdančių arba ją remiančių nacionalinių subjektų nustatymu;

| f) | tam tikrų regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų nuostatų dėl žvejybos laivų stebėjimo įgyvendinimu; |
| --- | --- |

f)

tam tikrų regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų nuostatų dėl žvejybos laivų stebėjimo įgyvendinimu;

| g) | valstybių narių ataskaitomis.“ |
| --- | --- |

g)

valstybių narių ataskaitomis.“

| c) | papildomas šia dalimi:
  „6.   Komisija įgaliojama pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistema pritaikoma žuvininkystės produktams, kuriuos sužvejoja maži žvejybos laivai, įskaitant, jei reikia, supaprastinto sugautų žuvų kiekio sertifikato pavyzdžio nustatymą.“ |
| --- | --- |

c)

papildomas šia dalimi:

„6.   Komisija įgaliojama pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistema pritaikoma žuvininkystės produktams, kuriuos sužvejoja maži žvejybos laivai, įskaitant, jei reikia, supaprastinto sugautų žuvų kiekio sertifikato pavyzdžio nustatymą.“

| 5) | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Sugautų žuvų kiekių dokumentai ir bet kurie susiję dokumentai, patvirtinti pagal regioninės žvejybos valdymo organizacijos priimtas sugautų žuvų kiekių dokumentavimo sistemas, kurios pripažįstamos atitinkančiomis šiame reglamente išdėstytus reikalavimus, žuvininkystės produktų iš rūšių, kurioms tokios sugautų žuvų kiekių dokumentavimo sistemos yra taikomos, atžvilgiu pripažįstami sugautų žuvų kiekio sertifikatais, ir jiems taikomi patikrinimų ir tikrinimo reikalavimai, kurių importuojančioms valstybėms narėms privalu laikytis pagal 16 ir 17 straipsnius ir 18 straipsnio nuostatas dėl importo draudimo. Tokių sugautų žuvų kiekių dokumentavimo sistemų sąrašai nustatomi įgyvendinimo aktais. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

5)

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Sugautų žuvų kiekių dokumentai ir bet kurie susiję dokumentai, patvirtinti pagal regioninės žvejybos valdymo organizacijos priimtas sugautų žuvų kiekių dokumentavimo sistemas, kurios pripažįstamos atitinkančiomis šiame reglamente išdėstytus reikalavimus, žuvininkystės produktų iš rūšių, kurioms tokios sugautų žuvų kiekių dokumentavimo sistemos yra taikomos, atžvilgiu pripažįstami sugautų žuvų kiekio sertifikatais, ir jiems taikomi patikrinimų ir tikrinimo reikalavimai, kurių importuojančioms valstybėms narėms privalu laikytis pagal 16 ir 17 straipsnius ir 18 straipsnio nuostatas dėl importo draudimo. Tokių sugautų žuvų kiekių dokumentavimo sistemų sąrašai nustatomi įgyvendinimo aktais. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 6) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Patvirtintą sugautų žuvų kiekio sertifikatą importuotojas valstybės narės, į kurią ketinama importuoti produktą, kompetentingoms institucijoms pateikia laikydamasis pirminio nustatyto termino, kuris yra ne vėliau kaip trys darbo dienos iki to laiko, kai numatoma atvykti į įvežimo į Sąjungos teritoriją vietą. Toks trijų darbo dienų terminas gali būti pritaikomas deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 54a straipsnį, atsižvelgiant į žuvininkystės produkto tipą, atstumą iki įvežimo į Sąjungos teritoriją vietos arba naudojamą transporto priemonę. Tos kompetentingos institucijos, remdamosi rizikos valdymo principais, patikrina sugautų žuvų kiekio sertifikatą atsižvelgdamos į pranešime, kuris iš vėliavos valstybės gaunamas pagal 20 ir 22 straipsnius, pateiktą informaciją.“ |
| --- | --- | --- |

6)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Patvirtintą sugautų žuvų kiekio sertifikatą importuotojas valstybės narės, į kurią ketinama importuoti produktą, kompetentingoms institucijoms pateikia laikydamasis pirminio nustatyto termino, kuris yra ne vėliau kaip trys darbo dienos iki to laiko, kai numatoma atvykti į įvežimo į Sąjungos teritoriją vietą. Toks trijų darbo dienų terminas gali būti pritaikomas deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 54a straipsnį, atsižvelgiant į žuvininkystės produkto tipą, atstumą iki įvežimo į Sąjungos teritoriją vietos arba naudojamą transporto priemonę. Tos kompetentingos institucijos, remdamosi rizikos valdymo principais, patikrina sugautų žuvų kiekio sertifikatą atsižvelgdamos į pranešime, kuris iš vėliavos valstybės gaunamas pagal 20 ir 22 straipsnius, pateiktą informaciją.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kriterijai, pagal kuriuos valstybės narės kompetentingos institucijos importuotojui gali suteikti patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo statusą, gali būti šie:






  a) | importuotojas yra įsisteigęs tos valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kriterijai, pagal kuriuos valstybės narės kompetentingos institucijos importuotojui gali suteikti patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo statusą, gali būti šie:

a)

importuotojas yra įsisteigęs tos valstybės narės teritorijoje;

| b) | pakankamas importo operacijų skaičius bei apimtis pateisina 2 dalyje nurodytos procedūros įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

pakankamas importo operacijų skaičius bei apimtis pateisina 2 dalyje nurodytos procedūros įgyvendinimą;

| c) | turima tinkamos informacijos, kad laikomasi išsaugojimo ir valdymo priemonių reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

turima tinkamos informacijos, kad laikomasi išsaugojimo ir valdymo priemonių reikalavimų;

| d) | yra patenkinama komercinių ir, reikiamais atvejais, transporto bei perdirbimo duomenų valdymo sistema, kuri sudaro sąlygas atlikti tinkamus patikrinimus pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

d)

yra patenkinama komercinių ir, reikiamais atvejais, transporto bei perdirbimo duomenų valdymo sistema, kuri sudaro sąlygas atlikti tinkamus patikrinimus pagal šį reglamentą;

| e) | yra sąlygos atlikti tuos patikrinimus; |
| --- | --- |

e)

yra sąlygos atlikti tuos patikrinimus;

| f) | reikiamais atvejais – kompetencijos praktiniai standartai ar profesinės kvalifikacijos yra tiesiogiai susiję su vykdoma veikla; taip pat |
| --- | --- |

f)

reikiamais atvejais – kompetencijos praktiniai standartai ar profesinės kvalifikacijos yra tiesiogiai susiję su vykdoma veikla; taip pat

| g) | reikiamais atvejais – yra įrodytas mokumas. |
| --- | --- |

g)

reikiamais atvejais – yra įrodytas mokumas.

Valstybės narės patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų pavadinimus ir adresus Komisijai praneša kuo greičiau po šio statuso suteikimo. Komisija pasirūpina, kad ši informacija valstybėms narėms būtų prieinama elektroninėmis priemonėmis.“

| c) | papildomas šiomis dalimis:
  „4.   Komisija įgaliojama, remdamasi 3 dalyje išdėstytais kriterijais ir laikydamasi 54a straipsnio nuostatų, priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos:






  a) | patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo statuso laikino sustabdymo arba panaikinimo taisyklės; |
| --- | --- | --- |

c)

papildomas šiomis dalimis:

„4.   Komisija įgaliojama, remdamasi 3 dalyje išdėstytais kriterijais ir laikydamasi 54a straipsnio nuostatų, priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos:

a)

patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo statuso laikino sustabdymo arba panaikinimo taisyklės;

| b) | taisyklės dėl patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų pažymėjimų galiojimo sąlygų; |
| --- | --- |

b)

taisyklės dėl patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų pažymėjimų galiojimo sąlygų;

| c) | patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų pažymėjimų suteikimo, keitimo ar panaikinimo taisyklės; |
| --- | --- |

c)

patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų pažymėjimų suteikimo, keitimo ar panaikinimo taisyklės;

5.   Komisija, taikydama 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą, priima įgyvendinimo aktus dėl:

| a) | prašymo išduoti patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimą ir to pažymėjimo išdavimo formų bei procedūrų, |
| --- | --- |

a)

prašymo išduoti patvirtinto ekonominės veiklos vykdytojo pažymėjimą ir to pažymėjimo išdavimo formų bei procedūrų,

| b) | patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų tikrinimo taisyklių, |
| --- | --- |

b)

patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų tikrinimo taisyklių,

| c) | taisyklių dėl informacijos mainų tarp patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų ir valstybių narių institucijų, tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių ir Komisijos.“ |
| --- | --- |

c)

taisyklių dėl informacijos mainų tarp patvirtintų ekonominės veiklos vykdytojų ir valstybių narių institucijų, tarp valstybių narių ir tarp valstybių narių ir Komisijos.“

| 7) | 17 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Tikrinant visų pirma atsižvelgiama į riziką, nustatytą remiantis nacionaliniu arba Sąjungos lygiu parengtais rizikos valdymo kriterijais. Valstybės narės savo nacionalinius kriterijus Komisijai praneša per 30 darbo dienų po 2008 m. spalio 29 d. ir šią informaciją atnaujina. Komisija įgaliojama pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos kriterijai, kad būtų galima laiku išnagrinėti riziką ir įvertinti visą svarbią kontrolės informaciją.“ |
| --- | --- |

7)

17 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Tikrinant visų pirma atsižvelgiama į riziką, nustatytą remiantis nacionaliniu arba Sąjungos lygiu parengtais rizikos valdymo kriterijais. Valstybės narės savo nacionalinius kriterijus Komisijai praneša per 30 darbo dienų po 2008 m. spalio 29 d. ir šią informaciją atnaujina. Komisija įgaliojama pagal 54a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi Sąjungos kriterijai, kad būtų galima laiku išnagrinėti riziką ir įvertinti visą svarbią kontrolės informaciją.“

| 8) | 27 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą, nustato NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami žvejybos laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 25 ir 26 straipsniuose numatytų priemonių pagal tose pačiose nuostatose nustatytus kriterijus) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, ir jų vėliavos valstybės nevykdė 26 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose bei 26 straipsnio 3 dalies b ir c punktuose nurodytų oficialių prašymų reaguoti į tokią NNN žvejybą.“ |
| --- | --- |

8)

27 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą, nustato NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašą. Į šį sąrašą įtraukiami žvejybos laivai, apie kuriuos (po to, kai buvo imtasi 25 ir 26 straipsniuose numatytų priemonių pagal tose pačiose nuostatose nustatytus kriterijus) pagal šį reglamentą gauta informacija rodo, kad jie užsiima NNN žvejyba, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, ir jų vėliavos valstybės nevykdė 26 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose bei 26 straipsnio 3 dalies b ir c punktuose nurodytų oficialių prašymų reaguoti į tokią NNN žvejybą.“

| 9) | 28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija, taikydama 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą, išbraukia laivą iš NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašo, jei to žvejybos laivo vėliavos valstybė įrodo, kad:






  a) | laivas neužsiėmė jokia NNN žvejyba, dėl kurios jis buvo įtrauktas į sąrašą; arba |
| --- | --- | --- |

9)

28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija, taikydama 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą, išbraukia laivą iš NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašo, jei to žvejybos laivo vėliavos valstybė įrodo, kad:

a)

laivas neužsiėmė jokia NNN žvejyba, dėl kurios jis buvo įtrauktas į sąrašą; arba

| b) | reaguojant į aptariamą NNN žvejybą žvejybos laivams, plaukiojantiems su valstybės narės vėliava, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 buvo pritaikytos proporcingos, atgrasomosios ir veiksmingos sankcijos.“ |
| --- | --- |

b)

reaguojant į aptariamą NNN žvejybą žvejybos laivams, plaukiojantiems su valstybės narės vėliava, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 buvo pritaikytos proporcingos, atgrasomosios ir veiksmingos sankcijos.“

| 10) | 30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Be 27 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų, į NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašus įgyvendinimo aktais įtraukiami regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtintuose NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašuose nurodyti žvejybos laivai. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokių laivų išbraukimą iš NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašo reglamentuoja sprendimai, kuriuos tų laivų atžvilgiu priima atitinkama regioninė žvejybos valdymo organizacija.“ |
| --- | --- |

10)

30 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Be 27 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų, į NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašus įgyvendinimo aktais įtraukiami regioninių žvejybos valdymo organizacijų patvirtintuose NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašuose nurodyti žvejybos laivai. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokių laivų išbraukimą iš NNN žvejybą vykdančių laivų Sąjungos sąrašo reglamentuoja sprendimai, kuriuos tų laivų atžvilgiu priima atitinkama regioninė žvejybos valdymo organizacija.“

| 11) | 31 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija įgyvendinimo aktais nurodo, kurias trečiąsias šalis ji, remdamasi šiame straipsnyje pateiktais kriterijais, laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

11)

31 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija įgyvendinimo aktais nurodo, kurias trečiąsias šalis ji, remdamasi šiame straipsnyje pateiktais kriterijais, laiko nebendradarbiaujančiomis kovojant su NNN žvejyba. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 12) | 33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija įgyvendinimo aktais trečiąsias šalis, nustatytas pagal 31 straipsnio 1 dalį, įtraukia į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

12)

33 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija įgyvendinimo aktais trečiąsias šalis, nustatytas pagal 31 straipsnio 1 dalį, įtraukia į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 13) | 34 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija įgyvendinimo aktais išbraukia trečiąją šalį iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, jei atitinkama trečioji šalis įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta. Priimant sprendimą dėl išbraukimo taip pat atsižvelgiama į tai, ar atitinkamos nebendradarbiaujančiomis pripažintos trečiosios šalys ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

13)

34 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija įgyvendinimo aktais išbraukia trečiąją šalį iš nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašo, jei atitinkama trečioji šalis įrodo, kad jos įtraukimą į sąrašą lėmusi padėtis yra ištaisyta. Priimant sprendimą dėl išbraukimo taip pat atsižvelgiama į tai, ar atitinkamos nebendradarbiaujančiomis pripažintos trečiosios šalys ėmėsi konkrečių priemonių, kuriomis būtų galima užtikrinti ilgalaikį padėties pagerėjimą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 14) | 36 straipsnis pakeičiamas taip:
  „36 straipsnis
  Laikinosios priemonės
  1.   Jei yra įrodymų, kad trečiosios šalies patvirtintos priemonės kenkia regioninės žvejybos valdymo organizacijos patvirtintoms išsaugojimo ir valdymo priemonėms, Komisija gali įgyvendinimo aktais patvirtinti tarptautinius įsipareigojimus atitinkančias laikinąsias priemones, kurios būtų taikomos ne ilgiau kaip šešis mėnesius ir būtų skirtos tokių trečiųjų šalių priemonių poveikiui sušvelninti. Komisija gali priimti naują sprendimą, kuriuo tos laikinosios priemonės pratęsiamos ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams.
  2.   1 dalyje nurodytomis laikinosiomis priemonėmis gali būti nustatyta, kad:






  a) | su atitinkamos trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, turintiems leidimą žvejoti, neleidžiama įplaukti į valstybių narių uostus, išskyrus nenugalimos jėgos ar nelaimės atvejus, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, kad būtų suteiktos paslaugos, kurių būtinai reikia padėčiai ištaisyti; |
| --- | --- | --- |

14)

36 straipsnis pakeičiamas taip:

„36 straipsnis

Laikinosios priemonės

1.   Jei yra įrodymų, kad trečiosios šalies patvirtintos priemonės kenkia regioninės žvejybos valdymo organizacijos patvirtintoms išsaugojimo ir valdymo priemonėms, Komisija gali įgyvendinimo aktais patvirtinti tarptautinius įsipareigojimus atitinkančias laikinąsias priemones, kurios būtų taikomos ne ilgiau kaip šešis mėnesius ir būtų skirtos tokių trečiųjų šalių priemonių poveikiui sušvelninti. Komisija gali priimti naują sprendimą, kuriuo tos laikinosios priemonės pratęsiamos ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams.

2.   1 dalyje nurodytomis laikinosiomis priemonėmis gali būti nustatyta, kad:

a)

su atitinkamos trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, turintiems leidimą žvejoti, neleidžiama įplaukti į valstybių narių uostus, išskyrus nenugalimos jėgos ar nelaimės atvejus, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, kad būtų suteiktos paslaugos, kurių būtinai reikia padėčiai ištaisyti;

| b) | su valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams neleidžiama vykdyti jungtinių žvejybos operacijų su atitinkamos trečiosios šalies vėliava plaukiojančiais laivais; |
| --- | --- |

b)

su valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams neleidžiama vykdyti jungtinių žvejybos operacijų su atitinkamos trečiosios šalies vėliava plaukiojančiais laivais;

| c) | nepažeidžiant dvišalių žvejybos susitarimų nuostatų, su valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams neleidžiama žvejoti atitinkamos trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse; |
| --- | --- |

c)

nepažeidžiant dvišalių žvejybos susitarimų nuostatų, su valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams neleidžiama žvejoti atitinkamos trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse;

| d) | neleidžiama tiekti gyvų žuvų, skirtų auginti atitinkamos trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse; |
| --- | --- |

d)

neleidžiama tiekti gyvų žuvų, skirtų auginti atitinkamos trečiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse;

| e) | neleidžiama atgabenti gyvų žuvų, sugautų su atitinkamos trečiosios šalies vėliava plaukiojančiais žvejybos laivais, auginimo valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse tikslais. |
| --- | --- |

e)

neleidžiama atgabenti gyvų žuvų, sugautų su atitinkamos trečiosios šalies vėliava plaukiojančiais žvejybos laivais, auginimo valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse tikslais.

3.   Laikinosios priemonės pradedamos taikyti nedelsiant. Apie jas pranešama valstybėms narėms ir atitinkamai trečiajai šaliai, taip pat jos paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.“

| 15) | 49 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės, kurioms pateikiama tinkamai dokumentais pagrįsta informacija apie pastebėtus žvejybos laivus, šią informaciją nedelsdamos įgyvendinimo aktais nustatyta forma perduoda Komisijai arba jos paskirtai įstaigai. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

15)

49 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės, kurioms pateikiama tinkamai dokumentais pagrįsta informacija apie pastebėtus žvejybos laivus, šią informaciją nedelsdamos įgyvendinimo aktais nustatyta forma perduoda Komisijai arba jos paskirtai įstaigai. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 16) | 51 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti tarpusavio pagalbos taisykles, susijusias su:






  a) | valstybių narių, trečiųjų šalių, Komisijos ir jos paskirtos įstaigos administraciniu bendradarbiavimu, įskaitant asmens duomenų apsaugą ir informacijos naudojimą, taip pat profesinių bei komercinių paslapčių apsaugą, |
| --- | --- | --- |

16)

51 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti tarpusavio pagalbos taisykles, susijusias su:

a)

valstybių narių, trečiųjų šalių, Komisijos ir jos paskirtos įstaigos administraciniu bendradarbiavimu, įskaitant asmens duomenų apsaugą ir informacijos naudojimą, taip pat profesinių bei komercinių paslapčių apsaugą,

| b) | pagalbos prašymo įvykdymo išlaidomis, |
| --- | --- |

b)

pagalbos prašymo įvykdymo išlaidomis,

| c) | valstybės narės vienos institucijos paskyrimu, |
| --- | --- |

c)

valstybės narės vienos institucijos paskyrimu,

| d) | pranešimu apie priemones, kurių nacionalinės institucijos imasi gavusios informacijos per informacijos mainus, |
| --- | --- |

d)

pranešimu apie priemones, kurių nacionalinės institucijos imasi gavusios informacijos per informacijos mainus,

| e) | pagalbos prašymais, įskaitant informacijos prašymus, prašymus imtis priemonių ir prašymus pateikti administracinius pranešimus, ir atsakymų terminų nustatymą, |
| --- | --- |

e)

pagalbos prašymais, įskaitant informacijos prašymus, prašymus imtis priemonių ir prašymus pateikti administracinius pranešimus, ir atsakymų terminų nustatymą,

| f) | informacija, kuriai gauti nereikia išankstinio prašymo, |
| --- | --- |

f)

informacija, kuriai gauti nereikia išankstinio prašymo,

| g) | valstybių narių santykiais su Komisija ir trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

g)

valstybių narių santykiais su Komisija ir trečiosiomis šalimis.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 54 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 17) | 52 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

17)

52 straipsnis išbraukiamas.

| 18) | 54 straipsnis pakeičiamas taip:
  „54 straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas. Šis komitetas yra komitetas, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
  2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“ |
| --- | --- |

18)

54 straipsnis pakeičiamas taip:

„54 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas. Šis komitetas yra komitetas, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“

| 19) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „54a straipsnis
  Naudojimasis įgaliojimais
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 12 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 16 straipsnio 1 ir 4 dalyse ir 17 straipsnio 3 dalyje
  nurodytus deleguotuosius aktus trejų metų
  laikotarpiui
  nuo...

   (5)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
  . [2 pakeit.]

  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 12 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 16 straipsnio 1 ir 4 dalyse ir 17 straipsnio 3 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
  5.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 5 ir 6 dalis, 16 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 17 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

  (5)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.
  " |
| --- | --- |

19)

Įterpiamas šis straipsnis:

„54a straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 12 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 16 straipsnio 1 ir 4 dalyse ir 17 straipsnio 3 dalyje
  nurodytus deleguotuosius aktus trejų metų
  laikotarpiui
  nuo...

   (5)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
  . [2 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 12 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 16 straipsnio 1 ir 4 dalyse ir 17 straipsnio 3 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 5 ir 6 dalis, 16 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 17 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

(5)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.
  "

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 351, 2012 11 15, p. 90.

1

(2)  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

3

(4)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

4

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/208

---

P7_TA(2013)0254

Normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija) ***II

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 065/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14654/2/2012 – C7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (14654/2/2012 – C7-0165/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 16 d. (1) ir 2011 m. spalio 26 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 16 d. (1) ir 2011 m. spalio 26 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (4) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0815) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (4) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0815) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2011)0320), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2011)0320),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0214/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 110.

(2)  OL C 24, 2012 1 28, p. 80.

(3)  OL C 79, 2010 3 27, p. 58.

(4)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 348.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/209 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/209

---

P7_TA(2013)0255

Valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai ***II

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 065/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (15605/3/2012 – C7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (15605/3/2012 – C7-0164/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2009 m. liepos 16 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2009 m. liepos 16 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. spalio 7 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. spalio 7 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0820),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0216/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti šį aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis kartu su bendru Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti šį aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis kartu su bendru Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui (-ei) perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui (-ei) perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 115.

(2)  OL C 79, 2010 3 27, p. 58.

(3)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 370.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimas

Taryba ir Europos Parlamentas prašo Komisijos, nedarant poveikio jos teisei inicijuoti teisės aktus, apsvarstyti galimybę patikslinti Dublino reglamento naujos redakcijos 8 straipsnio 4 dalį, kai Teisingumo Teismas priims sprendimą Byloje C-648/11 MA ir kt. prieš Secretary of State for the Home Department, bet ne vėliau kaip per Dublino reglamento 46 straipsnyje nustatytą laikotarpį. Europos Parlamentas ir Taryba tuomet pasinaudos savo įgaliojimais teisėkūros srityje, atsižvelgdami į vaiko interesus.

Komisija, siekdama kompromiso ir norėdama užtikrinti, kad pasiūlymas būtų priimtas nedelsiant, sutinka apsvarstyti šį prašymą, kuris, jos manymu, galioja tik šiomis konkrečiomis aplinkybėmis ir nesukuria precedento.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/210 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/210

---

P7_TA(2013)0256

Tarptautinės apsaugos suteikimas ir panaikinimas (nauja redakcija) ***II

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (Nauja redakcija) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2016/C 065/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (08260/2/2013 – C7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (08260/2/2013 – C7-0163/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 28 d. (1) ir 2011 m. spalio 26 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 28 d. (1) ir 2011 m. spalio 26 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0554), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0554),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymo pakeitimus (COM(2011)0319), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymo pakeitimus (COM(2011)0319),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A7-0217/2013),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 18, 2011 1 19, p. 80.

(2)  OL C 24, 2012 1 28, p. 79.

(3)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 184.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/212

---

P7_TA(2013)0257

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas ***I

2013 m. birželio 12 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/42)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | vadovaudamosi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos, priėmusios Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją, išvadomis, Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

vadovaudamosi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos, priėmusios Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją, išvadomis, Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln.;

| (1) | vadovaudamosi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos, priėmusios Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją
  (strategija „Europa 2020“)
  , išvadomis, Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln.
  Nepaisant to, 2010 m. skurdas arba socialinė atskirtis grėsė beveik ketvirtadaliui Europos gyventojų (119,6  mln.) – beveik 4 mln. asmenų daugiau nei 2009 m. Vis dėlto skurdas ir socialinė atskirtis Sąjungoje yra nevienodi ir jo sunkumas kiekvienoje valstybėje narėje skiriasi; |
| --- | --- |

(1)

vadovaudamosi 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos, priėmusios Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją
  (strategija „Europa 2020“)
  , išvadomis, Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln.
  Nepaisant to, 2010 m. skurdas arba socialinė atskirtis grėsė beveik ketvirtadaliui Europos gyventojų (119,6  mln.) – beveik 4 mln. asmenų daugiau nei 2009 m. Vis dėlto skurdas ir socialinė atskirtis Sąjungoje yra nevienodi ir jo sunkumas kiekvienoje valstybėje narėje skiriasi;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | materialinį ar itin didžiulį materialinį nepriteklių kenčiančių asmenų skaičius Sąjungoje didėja, ir tie asmenys dažnai negali pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. [...BNR], ir visų pirma Reglamente (ES) Nr. [...ESF] nustatytomis aktyvumo skatinimo priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

materialinį ar itin didžiulį materialinį nepriteklių kenčiančių asmenų skaičius Sąjungoje didėja, ir tie asmenys dažnai negali pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. [...BNR], ir visų pirma Reglamente (ES) Nr. [...ESF] nustatytomis aktyvumo skatinimo priemonėmis;

| (2) | materialinį ar itin didžiulį materialinį nepriteklių kenčiančių asmenų skaičius Sąjungoje didėja ir
  2012 m. beveik 8 % Sąjungos piliečių gyveno didžiulio materialinio nepritekliaus sąlygomis. Be to
  , tie asmenys dažnai negali pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. [...BNR], ir visų pirma Reglamente (ES) Nr. [...ESF] nustatytomis aktyvumo skatinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(2)

materialinį ar itin didžiulį materialinį nepriteklių kenčiančių asmenų skaičius Sąjungoje didėja ir
  2012 m. beveik 8 % Sąjungos piliečių gyveno didžiulio materialinio nepritekliaus sąlygomis. Be to
  , tie asmenys dažnai negali pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. [...BNR], ir visų pirma Reglamente (ES) Nr. [...ESF] nustatytomis aktyvumo skatinimo priemonėmis;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | daugiausia labiausiai skurstančių asmenų, kuriems gresia skurdo ir socialinės atskirties pavojus, sudaro moterys ir vaikai, ir moterys dažnai atsakingos už aprūpinimą maistu ir šeimų išlaikymą. Kadangi valstybės narės ir Komisija turėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias diskriminacijai, ir turėtų užtikrinti moterų ir vyrų lygybę bei nuoseklų lyčių lygybės aspekto integravimą visais Fondo rengimo, programavimo, valdymo ir įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais, taip pat rengiant visuomenės informavimo kampanijas ir keičiantis geriausia praktika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

daugiausia labiausiai skurstančių asmenų, kuriems gresia skurdo ir socialinės atskirties pavojus, sudaro moterys ir vaikai, ir moterys dažnai atsakingos už aprūpinimą maistu ir šeimų išlaikymą. Kadangi valstybės narės ir Komisija turėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias diskriminacijai, ir turėtų užtikrinti moterų ir vyrų lygybę bei nuoseklų lyčių lygybės aspekto integravimą visais Fondo rengimo, programavimo, valdymo ir įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais, taip pat rengiant visuomenės informavimo kampanijas ir keičiantis geriausia praktika;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje pabrėžiama, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje pabrėžiama, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2c) | Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pabrėžiama, kad Sąjunga pripažįsta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje išdėstytas teises, laisves ir principus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2c)

Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pabrėžiama, kad Sąjunga pripažįsta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje išdėstytas teises, laisves ir principus;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

2 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2d) | siekiant vykdyti pažeidžiamų grupių atskirties ir mažų pajamų prevenciją ir vengti skurdo rizikos bei socialinės atskirties didėjimo, būtina patvirtinti aktyvią įtrauktį skatinančias strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2d)

siekiant vykdyti pažeidžiamų grupių atskirties ir mažų pajamų prevenciją ir vengti skurdo rizikos bei socialinės atskirties didėjimo, būtina patvirtinti aktyvią įtrauktį skatinančias strategijas;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) turėtų stiprinti socialinę sanglaudą ir drauge mažinti skurdą Sąjungoje, remiant nacionalines nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims sistemas, taip siekiant
  padėti spręsti
  maisto
  nepritekliaus, benamystės
  ir
  vaikų materialinio nepritekliaus problemas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) turėtų stiprinti socialinę sanglaudą ir drauge mažinti skurdą Sąjungoje, remiant nacionalines nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims sistemas, taip siekiant
  padėti spręsti
  maisto
  nepritekliaus, benamystės
  ir
  vaikų materialinio nepritekliaus problemas
  ;

| (4) | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) turėtų stiprinti socialinę sanglaudą ir drauge mažinti skurdą Sąjungoje, remiant nacionalines nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims sistemas, taip siekiant
  sumažinti
  maisto ir
  didelį materialinį nepriteklių
  ; |
| --- | --- |

(4)

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) turėtų stiprinti socialinę sanglaudą ir drauge mažinti skurdą Sąjungoje, remiant nacionalines nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims sistemas, taip siekiant
  sumažinti
  maisto ir
  didelį materialinį nepriteklių
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | Europos benamystės tipologijos (angl. European typology of homelessness, ETHOS) apibrėžtis – galimas atspirties taškas siekiant paskirstyti lėšas įvairių kategorijų itin skurstantiems žmonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

Europos benamystės tipologijos (angl. European typology of homelessness, ETHOS) apibrėžtis – galimas atspirties taškas siekiant paskirstyti lėšas įvairių kategorijų itin skurstantiems žmonėms;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | Fondas neturėtų pakeisti viešosios politikos, kurią įgyvendina valstybių narių vyriausybės siekdamos sumažinti neatidėliotinos pagalbos maistu poreikį ir nustatyti tvarius tikslus bei politiką, kuriuos įgyvendinant būtų visiškai panaikintas alkis, skurdas ir socialinė atskirtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

Fondas neturėtų pakeisti viešosios politikos, kurią įgyvendina valstybių narių vyriausybės siekdamos sumažinti neatidėliotinos pagalbos maistu poreikį ir nustatyti tvarius tikslus bei politiką, kuriuos įgyvendinant būtų visiškai panaikintas alkis, skurdas ir socialinė atskirtis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4c) | atsižvelgiant į didėjantį asmenų, patiriančių skurdo ir socialinės atskirties riziką, skaičių ir į tai, kad šis skaičius artimiausiais metais toliau didės, būtina didinti numatytas lėšas, skirtas Fondui finansuoti pagal daugiametę finansinę programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4c)

atsižvelgiant į didėjantį asmenų, patiriančių skurdo ir socialinės atskirties riziką, skaičių ir į tai, kad šis skaičius artimiausiais metais toliau didės, būtina didinti numatytas lėšas, skirtas Fondui finansuoti pagal daugiametę finansinę programą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

4 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4d) | Fondas taip pat turėtų remti valstybių narių pastangas mažinti didelį materialinį nepriteklių, kurį patiria benamiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4d)

Fondas taip pat turėtų remti valstybių narių pastangas mažinti didelį materialinį nepriteklių, kurį patiria benamiai;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | šiomis nuostatomis taip pat užtikrinama, kad remiami veiksmai atitiktų taikytinus Sąjungos ir nacionalinius teisės aktus, visų pirma susijusius su labiausiai skurstantiems asmenims
  teikiamų prekių
  sauga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

šiomis nuostatomis taip pat užtikrinama, kad remiami veiksmai atitiktų taikytinus Sąjungos ir nacionalinius teisės aktus, visų pirma susijusius su labiausiai skurstantiems asmenims
  teikiamų prekių
  sauga;

| (6) | šiomis nuostatomis taip pat užtikrinama, kad remiami veiksmai atitiktų taikytinus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus, visų pirma susijusius su labiausiai skurstantiems asmenims
  teikiamos pagalbos maistu ir pagrindinės materialinės paramos
  sauga; |
| --- | --- |

(6)

šiomis nuostatomis taip pat užtikrinama, kad remiami veiksmai atitiktų taikytinus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus, visų pirma susijusius su labiausiai skurstantiems asmenims
  teikiamos pagalbos maistu ir pagrindinės materialinės paramos
  sauga;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | kiekviena valstybė narė savo veiksmų programoje turėtų nurodyti ir pagrįsti materialinio nepritekliaus problemos, kurią ji sieks spręsti, pobūdį ir aprašyti pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims, kuri bus teikiama remiant esamas nacionalines sistemas, tikslus ir ypatumus. Taip pat reikėtų nurodyti elementus, būtinus efektyviam ir veiksmingam veiksmų
  programos
  įgyvendinimui užtikrinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

kiekviena valstybė narė savo veiksmų programoje turėtų nurodyti ir pagrįsti materialinio nepritekliaus problemos, kurią ji sieks spręsti, pobūdį ir aprašyti pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims, kuri bus teikiama remiant esamas nacionalines sistemas, tikslus ir ypatumus. Taip pat reikėtų nurodyti elementus, būtinus efektyviam ir veiksmingam veiksmų
  programos
  įgyvendinimui užtikrinti;

| (8) | kiekviena valstybė narė savo veiksmų programoje turėtų nurodyti ir pagrįsti
  maisto ir
  materialinio nepritekliaus problemos, kurią ji sieks spręsti, pobūdį ir aprašyti pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims, kuri bus teikiama remiant esamas nacionalines sistemas, tikslus ir ypatumus. Taip pat reikėtų nurodyti elementus, būtinus efektyviam ir veiksmingam veiksmų
  programų
  įgyvendinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

(8)

kiekviena valstybė narė savo veiksmų programoje turėtų nurodyti ir pagrįsti
  maisto ir
  materialinio nepritekliaus problemos, kurią ji sieks spręsti, pobūdį ir aprašyti pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims, kuri bus teikiama remiant esamas nacionalines sistemas, tikslus ir ypatumus. Taip pat reikėtų nurodyti elementus, būtinus efektyviam ir veiksmingam veiksmų
  programų
  įgyvendinimui užtikrinti;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | Sąjungoje esama didžiulio maisto nepritekliaus ir kartu labai švaistomas maistas. Kiekvienos valstybės narės veiklos programoje turėtų būti nurodyta, kaip ji sieks koordinuotai išnaudoti maisto švaistymo mažinimo ir kovos su maisto nepritekliumi politikos sąveiką. Kiekvienos valstybės narės veiklos programoje taip pat turėtų būti nurodyta, kaip ji sieks pašalinti bet kokias administracines kliūtis, trukdančias komercinėms ir nekomercinėms organizacijoms, kurios nori perteklinį maistą atiduoti ne pelno organizacijoms, kovojančioms su maisto nepritekliumi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

Sąjungoje esama didžiulio maisto nepritekliaus ir kartu labai švaistomas maistas. Kiekvienos valstybės narės veiklos programoje turėtų būti nurodyta, kaip ji sieks koordinuotai išnaudoti maisto švaistymo mažinimo ir kovos su maisto nepritekliumi politikos sąveiką. Kiekvienos valstybės narės veiklos programoje taip pat turėtų būti nurodyta, kaip ji sieks pašalinti bet kokias administracines kliūtis, trukdančias komercinėms ir nekomercinėms organizacijoms, kurios nori perteklinį maistą atiduoti ne pelno organizacijoms, kovojančioms su maisto nepritekliumi;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | kad Fondo lėšomis finansuojamos priemonės būtų įgyvendinamos veiksmingai ir efektyviai, reikia skatinti regionų ir vietos valdžios institucijų ir pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą. Todėl valstybės narės turėtų visus susijusius veikėjus skatinti dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Fondo finansuojamas priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

kad Fondo lėšomis finansuojamos priemonės būtų įgyvendinamos veiksmingai ir efektyviai, reikia skatinti regionų ir vietos valdžios institucijų ir pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą. Todėl valstybės narės turėtų visus susijusius veikėjus skatinti dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Fondo finansuojamas priemones;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant kuo didesnio Fondo veiksmingumo, visų pirma atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, tikslinga nustatyti galimo veiksmų programos koregavimo tvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant kuo didesnio Fondo veiksmingumo, visų pirma atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, tikslinga nustatyti galimo veiksmų programos koregavimo tvarką;

| (9) | siekiant kuo didesnio Fondo veiksmingumo
  ir siekiant užtikrinti kuo didžiausią sąveiką su ESF priemonėmis
  , visų pirma atsižvelgiant į 
  galimus

  nacionalinių aplinkybių

  pokyčius
  , tikslinga nustatyti galimo veiksmų programos koregavimo tvarką; |
| --- | --- |

(9)

siekiant kuo didesnio Fondo veiksmingumo
  ir siekiant užtikrinti kuo didžiausią sąveiką su ESF priemonėmis
  , visų pirma atsižvelgiant į 
  galimus

  nacionalinių aplinkybių

  pokyčius
  , tikslinga nustatyti galimo veiksmų programos koregavimo tvarką;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | siekiant veiksmingiausiu ir tinkamiausiu būdu reaguoti į įvairius poreikius ir geriau padėti labiausiai skurstantiems asmenims, visuose Fondo etapuose turėtų būti taikomas partnerystės principas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

siekiant veiksmingiausiu ir tinkamiausiu būdu reaguoti į įvairius poreikius ir geriau padėti labiausiai skurstantiems asmenims, visuose Fondo etapuose turėtų būti taikomas partnerystės principas;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | patirties bei gerosios praktikos mainai teikia didelės papildomos naudos, todėl Komisija turėtų sudaryti palankesnes jų sklaidos galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

patirties bei gerosios praktikos mainai teikia didelės papildomos naudos, todėl Komisija turėtų sudaryti palankesnes jų sklaidos galimybes;

| (10) | patirties bei gerosios praktikos mainai teikia didelės papildomos naudos,
  nes jie padeda mokytis vieniems iš kitų,
  todėl Komisija turėtų sudaryti palankesnes jų sklaidos galimybes
  ir šią sklaidą skatinti kartu siekdama sąveikos keičiantis gerąja praktika, susijusia su panašiais fondais, ypač ESF
  ; |
| --- | --- |

(10)

patirties bei gerosios praktikos mainai teikia didelės papildomos naudos,
  nes jie padeda mokytis vieniems iš kitų,
  todėl Komisija turėtų sudaryti palankesnes jų sklaidos galimybes
  ir šią sklaidą skatinti kartu siekdama sąveikos keičiantis gerąja praktika, susijusia su panašiais fondais, ypač ESF
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | kad būtų galima vykdyti veiksmų programų įgyvendinimo stebėseną, valstybės narės turėtų parengti ir Komisijai pateikti metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, taip užtikrinant galimybę susipažinti su svarbia ir aktualia informacija. Tuo pačiu tikslu Komisija ir kiekviena valstybė narė turėtų kasmet surengti dvišalei peržiūrai skirtą susitikimą, nebent jos susitaria kitaip; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

kad būtų galima vykdyti veiksmų programų įgyvendinimo stebėseną, valstybės narės turėtų parengti ir Komisijai pateikti metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, taip užtikrinant galimybę susipažinti su svarbia ir aktualia informacija. Tuo pačiu tikslu Komisija ir kiekviena valstybė narė turėtų kasmet surengti dvišalei peržiūrai skirtą susitikimą, nebent jos susitaria kitaip;

| (11) | kad būtų galima vykdyti veiksmų programų įgyvendinimo stebėseną, valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su susijusiomis pilietinėmis organizacijomis,
  turėtų parengti ir Komisijai pateikti metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, taip užtikrinant galimybę susipažinti su svarbia ir aktualia informacija. Tuo pačiu tikslu Komisija ir kiekviena valstybė narė turėtų kasmet surengti dvišalei peržiūrai skirtą susitikimą, nebent jos susitaria kitaip; |
| --- | --- |

(11)

kad būtų galima vykdyti veiksmų programų įgyvendinimo stebėseną, valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su susijusiomis pilietinėmis organizacijomis,
  turėtų parengti ir Komisijai pateikti metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, taip užtikrinant galimybę susipažinti su svarbia ir aktualia informacija. Tuo pačiu tikslu Komisija ir kiekviena valstybė narė turėtų kasmet surengti dvišalei peržiūrai skirtą susitikimą, nebent jos susitaria kitaip;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | kad būtų galima gerinti kiekvienos veiksmų programos kokybę ir struktūrą ir įvertinti Fondo efektyvumą ir veiksmingumą, turėtų būti atliekami ex ante ir ex post vertinimai. Šiuos vertinimus turėtų papildyti paramą pagal veiksmų programas gavusių labiausiai skurstančių asmenų tyrimai ir, prireikus, vertinimas programavimo laikotarpiu. Turėtų būti nustatyti valstybių narių ir Komisijos šios srities įsipareigojimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

kad būtų galima gerinti kiekvienos veiksmų programos kokybę ir struktūrą ir įvertinti Fondo efektyvumą ir veiksmingumą, turėtų būti atliekami ex ante ir ex post vertinimai. Šiuos vertinimus turėtų papildyti paramą pagal veiksmų programas gavusių labiausiai skurstančių asmenų tyrimai ir, prireikus, vertinimas programavimo laikotarpiu. Turėtų būti nustatyti valstybių narių ir Komisijos šios srities įsipareigojimai;

| (12) | kad būtų galima gerinti kiekvienos veiksmų programos kokybę ir struktūrą ir įvertinti Fondo efektyvumą ir veiksmingumą, turėtų būti atliekami ex ante ir ex post vertinimai. Šiuos vertinimus turėtų papildyti paramą pagal veiksmų programas gavusių labiausiai skurstančių asmenų tyrimai ir, prireikus, vertinimas programavimo laikotarpiu.
  Atliekant šiuos vertinimus turėtų būti gerbiamas galutinių pagalbos gavėjų privatumas, ir jie turėtų būti atliekami taip, kad labiausiai skurstantys asmenys nebūtų stigmatizuojami.
  Turėtų būti nustatyti valstybių narių ir Komisijos šios srities įsipareigojimai; |
| --- | --- |

(12)

kad būtų galima gerinti kiekvienos veiksmų programos kokybę ir struktūrą ir įvertinti Fondo efektyvumą ir veiksmingumą, turėtų būti atliekami ex ante ir ex post vertinimai. Šiuos vertinimus turėtų papildyti paramą pagal veiksmų programas gavusių labiausiai skurstančių asmenų tyrimai ir, prireikus, vertinimas programavimo laikotarpiu.
  Atliekant šiuos vertinimus turėtų būti gerbiamas galutinių pagalbos gavėjų privatumas, ir jie turėtų būti atliekami taip, kad labiausiai skurstantys asmenys nebūtų stigmatizuojami.
  Turėtų būti nustatyti valstybių narių ir Komisijos šios srities įsipareigojimai;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | kaip pabrėžta Eurostato tyrime „Materialinio nepritekliaus vertinimas ES. Visų gyventojų rodikliai ir vaikų rodikliai“ (angl. Measuring material deprivation in the EU – Indicators for the whole population and child-specific indicators), atlikta svarbių tyrimų, susijusių su materialiniu nepritekliumi, dėl to artimoje ateityje bus galima rinkti išsamesnius duomenis apie materialiai skurstančius namų ūkius, suaugusiuosius ir vaikus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

kaip pabrėžta Eurostato tyrime „Materialinio nepritekliaus vertinimas ES. Visų gyventojų rodikliai ir vaikų rodikliai“ (angl. Measuring material deprivation in the EU – Indicators for the whole population and child-specific indicators), atlikta svarbių tyrimų, susijusių su materialiniu nepritekliumi, dėl to artimoje ateityje bus galima rinkti išsamesnius duomenis apie materialiai skurstančius namų ūkius, suaugusiuosius ir vaikus;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | atliekant šiuos vertinimus, papildytus tyrimais apie labiausiai skurstančius asmenis, reikėtų turėti omenyje, kad nepriteklius yra sudėtinga sąvoka, kurią sunku suvokti naudojant nedaug rodiklių, nes jie gali būti klaidinantys ir todėl nulemti neveiksmingą politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

atliekant šiuos vertinimus, papildytus tyrimais apie labiausiai skurstančius asmenis, reikėtų turėti omenyje, kad nepriteklius yra sudėtinga sąvoka, kurią sunku suvokti naudojant nedaug rodiklių, nes jie gali būti klaidinantys ir todėl nulemti neveiksmingą politiką;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

12 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12c) | kaip pabrėžta Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (2012) 3-iajame Europos gyvenimo kokybės tyrime, materialinis nepriteklius Sąjungoje turėtų būti vertinamas pagal negalėjimą įpirkti daiktų, kurie yra laikomi būtinais nepaisant to, ką žmonės turi ir kiek uždirba. Todėl, siekiant tikslo sukurti nepritekliaus indeksą, pagal kurį būtų galima tiksliau įvertinti namų ūkių materialinį nepriteklių, reikėtų atsižvelgti į tokius rodiklius, kaip pajamų lygis, pajamų nelygybė, gebėjimas patenkinti būtiniausius poreikius, per didelis įsiskolinimas ir pasitenkinimas gyvenimo lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12c)

kaip pabrėžta Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (2012) 3-iajame Europos gyvenimo kokybės tyrime, materialinis nepriteklius Sąjungoje turėtų būti vertinamas pagal negalėjimą įpirkti daiktų, kurie yra laikomi būtinais nepaisant to, ką žmonės turi ir kiek uždirba. Todėl, siekiant tikslo sukurti nepritekliaus indeksą, pagal kurį būtų galima tiksliau įvertinti namų ūkių materialinį nepriteklių, reikėtų atsižvelgti į tokius rodiklius, kaip pajamų lygis, pajamų nelygybė, gebėjimas patenkinti būtiniausius poreikius, per didelis įsiskolinimas ir pasitenkinimas gyvenimo lygiu;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | piliečiai turi teisę žinoti, kaip ir kokiu tikslu investuojami Sąjungos finansiniai ištekliai. Siekiant užtikrinti plačią informacijos apie Fondo paramos pasiekimus sklaidą bei užtikrinti galimybes susipažinti su skaidria informacija apie finansavimo galimybes, reikėtų nustatyti išsamias informavimo ir viešinimo taisykles, visų pirma dėl valstybių narių ir paramos gavėjų įsipareigojimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

piliečiai turi teisę žinoti, kaip ir kokiu tikslu investuojami Sąjungos finansiniai ištekliai. Siekiant užtikrinti plačią informacijos apie Fondo paramos pasiekimus sklaidą bei užtikrinti galimybes susipažinti su skaidria informacija apie finansavimo galimybes, reikėtų nustatyti išsamias informavimo ir viešinimo taisykles, visų pirma dėl valstybių narių ir paramos gavėjų įsipareigojimų;

| (13) | piliečiai turi teisę žinoti, kaip ir kokiu tikslu investuojami Sąjungos finansiniai ištekliai. Siekiant užtikrinti plačią informacijos apie Fondo paramos pasiekimus sklaidą bei užtikrinti galimybes susipažinti su skaidria informacija apie finansavimo galimybes, reikėtų nustatyti išsamias informavimo ir viešinimo taisykles, visų pirma dėl valstybių narių
  vietos ir regionų valdžios institucijų
  ir paramos gavėjų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(13)

piliečiai turi teisę žinoti, kaip ir kokiu tikslu investuojami Sąjungos finansiniai ištekliai. Siekiant užtikrinti plačią informacijos apie Fondo paramos pasiekimus sklaidą bei užtikrinti galimybes susipažinti su skaidria informacija apie finansavimo galimybes, reikėtų nustatyti išsamias informavimo ir viešinimo taisykles, visų pirma dėl valstybių narių
  vietos ir regionų valdžios institucijų
  ir paramos gavėjų įsipareigojimų;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | būtina nustatyti
  didžiausias
  veiksmų programų bendro finansavimo iš Fondo normas, siekiant Sąjungos lėšų dauginamojo poveikio,
  drauge
  reikėtų spręsti valstybių narių, patiriančių laikinus biudžeto suvaržymus, problemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

būtina nustatyti
  didžiausias
  veiksmų programų bendro finansavimo iš Fondo normas, siekiant Sąjungos lėšų dauginamojo poveikio,
  drauge
  reikėtų spręsti valstybių narių, patiriančių laikinus biudžeto suvaržymus, problemas;

| (15) | būtina nustatyti veiksmų programų savanoriško bendro finansavimo iš Fondo normas, siekiant Sąjungos lėšų dauginamojo poveikio
  . Taip pat
  reikėtų spręsti valstybių narių, patiriančių laikinus biudžeto suvaržymus, problemas; |
| --- | --- |

(15)

būtina nustatyti veiksmų programų savanoriško bendro finansavimo iš Fondo normas, siekiant Sąjungos lėšų dauginamojo poveikio
  . Taip pat
  reikėtų spręsti valstybių narių, patiriančių laikinus biudžeto suvaržymus, problemas;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | Fondo tinkamumo finansuoti laikotarpiui, veiksmams ir išlaidoms visoje Sąjungoje turėtų būti taikomos vienodos ir objektyvios taisyklės. Nustatant tinkamumo finansuoti sąlygas reikėtų atsižvelgti į Fondo tikslų ir tikslinių grupių ypatumus, visų pirma nustatyti geras veiksmų tinkamumo finansuoti taisykles, paramos formas ir kompensavimo sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

Fondo tinkamumo finansuoti laikotarpiui, veiksmams ir išlaidoms visoje Sąjungoje turėtų būti taikomos vienodos ir objektyvios taisyklės. Nustatant tinkamumo finansuoti sąlygas reikėtų atsižvelgti į Fondo tikslų ir tikslinių grupių ypatumus, visų pirma nustatyti geras veiksmų tinkamumo finansuoti taisykles, paramos formas ir kompensavimo sąlygas;

| (16) | Fondo tinkamumo finansuoti laikotarpiui, veiksmams ir išlaidoms visoje Sąjungoje turėtų būti taikomos vienodos,
  paprastos
  ir objektyvios taisyklės. Nustatant tinkamumo finansuoti sąlygas reikėtų atsižvelgti į Fondo tikslų ir tikslinių grupių ypatumus, visų pirma nustatyti geras
  ir supaprastintas
  veiksmų tinkamumo finansuoti taisykles, paramos formas ir kompensavimo sąlygas; |
| --- | --- |

(16)

Fondo tinkamumo finansuoti laikotarpiui, veiksmams ir išlaidoms visoje Sąjungoje turėtų būti taikomos vienodos,
  paprastos
  ir objektyvios taisyklės. Nustatant tinkamumo finansuoti sąlygas reikėtų atsižvelgti į Fondo tikslų ir tikslinių grupių ypatumus, visų pirma nustatyti geras
  ir supaprastintas
  veiksmų tinkamumo finansuoti taisykles, paramos formas ir kompensavimo sąlygas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas, [pasiūlyme] (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) nustatyta, kad taikant intervencines priemones perkami produktai gali būti perduodami maisto skirstymo labiausiai skurstantiems Sąjungos gyventojams programai, jei toje programoje numatyta tokia galimybė. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikromis aplinkybėmis ekonomiškai palankiausia būtų gauti maistą naudojant, perdirbant ar parduodant tokias atsargas, tokia galimybė turėtų būti numatyta šiame reglamente. Lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių sandorių, turėtų būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas bendrai finansuoti programą. Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turėtų pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatoma intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo labiausiai skurstantiems asmenims skirtos programos tikslais tvarka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas, [pasiūlyme] (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) nustatyta, kad taikant intervencines priemones perkami produktai gali būti perduodami maisto skirstymo labiausiai skurstantiems Sąjungos gyventojams programai, jei toje programoje numatyta tokia galimybė. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikromis aplinkybėmis ekonomiškai palankiausia būtų gauti maistą naudojant, perdirbant ar parduodant tokias atsargas, tokia galimybė turėtų būti numatyta šiame reglamente. Lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių sandorių, turėtų būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas bendrai finansuoti programą. Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turėtų pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatoma intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo labiausiai skurstantiems asmenims skirtos programos tikslais tvarka;

| (17) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas, [pasiūlyme] (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) nustatyta, kad taikant intervencines priemones perkami produktai gali būti perduodami maisto skirstymo labiausiai skurstantiems Sąjungos gyventojams programai, jei toje programoje numatyta tokia galimybė. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikromis aplinkybėmis ekonomiškai palankiausia būtų gauti maistą naudojant, perdirbant ar parduodant tokias atsargas, tokia galimybė turėtų būti numatyta šiame reglamente. Lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių sandorių, turėtų būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas bendrai finansuoti programą. Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turėtų pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatoma intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo labiausiai skurstantiems asmenims skirtos programos tikslais tvarka
  . Organizacijoms partnerėms turėtų būti leidžiama dalyti maistą, gaunamą iš kitų šaltinių, įskaitant intervencines atsargas, gautas pagal Reglamento (ES) Nr. ... [CMO] 15 straipsnį; |
| --- | --- |

(17)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas, [pasiūlyme] (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) nustatyta, kad taikant intervencines priemones perkami produktai gali būti perduodami maisto skirstymo labiausiai skurstantiems Sąjungos gyventojams programai, jei toje programoje numatyta tokia galimybė. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikromis aplinkybėmis ekonomiškai palankiausia būtų gauti maistą naudojant, perdirbant ar parduodant tokias atsargas, tokia galimybė turėtų būti numatyta šiame reglamente. Lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių sandorių, turėtų būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas bendrai finansuoti programą. Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turėtų pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais nustatoma intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo labiausiai skurstantiems asmenims skirtos programos tikslais tvarka
  . Organizacijoms partnerėms turėtų būti leidžiama dalyti maistą, gaunamą iš kitų šaltinių, įskaitant intervencines atsargas, gautas pagal Reglamento (ES) Nr. ... [CMO] 15 straipsnį;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | būtina nustatyti, kokių rūšių veiksmų, laikomų Fondo remiama technine pagalba, galima imtis Komisijos ir valstybių narių iniciatyva; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

būtina nustatyti, kokių rūšių veiksmų, laikomų Fondo remiama technine pagalba, galima imtis Komisijos ir valstybių narių iniciatyva;

| (18) | būtina nustatyti, kokių rūšių veiksmų, laikomų Fondo remiama technine pagalba, galima imtis Komisijos ir valstybių narių iniciatyva
  . Sprendimas dėl to, kokių rūšių veiksmai nustatomi, turėtų būti priimtas glaudžiai bendradarbiaujant su vadovaujančiosiomis institucijomis ir organizacijomis partnerėmis; |
| --- | --- |

(18)

būtina nustatyti, kokių rūšių veiksmų, laikomų Fondo remiama technine pagalba, galima imtis Komisijos ir valstybių narių iniciatyva
  . Sprendimas dėl to, kokių rūšių veiksmai nustatomi, turėtų būti priimtas glaudžiai bendradarbiaujant su vadovaujančiosiomis institucijomis ir organizacijomis partnerėmis;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | Sąjungos biudžeto įsipareigojimai turėtų būti vykdomi kiekvienais metais. Siekiant užtikrinti veiksmingą programų valdymą, būtina nustatyti bendras tarpinio mokėjimo paraiškų, metinio likučio ir galutinio likučio mokėjimo taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

Sąjungos biudžeto įsipareigojimai turėtų būti vykdomi kiekvienais metais. Siekiant užtikrinti veiksmingą programų valdymą, būtina nustatyti bendras tarpinio mokėjimo paraiškų, metinio likučio ir galutinio likučio mokėjimo taisykles;

| (27) | Sąjungos biudžeto įsipareigojimai turėtų būti vykdomi kiekvienais metais. Siekiant užtikrinti veiksmingą programų valdymą, būtina nustatyti
  paprastas
  bendras tarpinio mokėjimo paraiškų, metinio likučio ir galutinio likučio mokėjimo taisykles; |
| --- | --- |

(27)

Sąjungos biudžeto įsipareigojimai turėtų būti vykdomi kiekvienais metais. Siekiant užtikrinti veiksmingą programų valdymą, būtina nustatyti
  paprastas
  bendras tarpinio mokėjimo paraiškų, metinio likučio ir galutinio likučio mokėjimo taisykles;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tam tikrą laikotarpį turėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui stabdyti mokėjimus, kai turima įrodymų, kad esama didelių valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumų, su mokėjimo paraiška susijusių pažeidimų įrodymų arba įrodymų, kad nebuvo pateikti sąskaitoms patikrinti ir patvirtinti būtini dokumentai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tam tikrą laikotarpį turėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui stabdyti mokėjimus, kai turima įrodymų, kad esama didelių valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumų, su mokėjimo paraiška susijusių pažeidimų įrodymų arba įrodymų, kad nebuvo pateikti sąskaitoms patikrinti ir patvirtinti būtini dokumentai;

| (30) | siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tam tikrą laikotarpį turėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui stabdyti mokėjimus, kai turima įrodymų, kad esama didelių valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumų, su mokėjimo paraiška susijusių pažeidimų įrodymų arba įrodymų, kad nebuvo pateikti sąskaitoms patikrinti ir patvirtinti būtini dokumentai,
  arba kai smarkiai vėluojama įgyvendinti projektus ir jei nustatoma, remiantis įtikinamais įrodymais, kad nustatyti projektų tikslai nebus pasiekti; |
| --- | --- |

(30)

siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tam tikrą laikotarpį turėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui stabdyti mokėjimus, kai turima įrodymų, kad esama didelių valdymo ir kontrolės sistemos veikimo trūkumų, su mokėjimo paraiška susijusių pažeidimų įrodymų arba įrodymų, kad nebuvo pateikti sąskaitoms patikrinti ir patvirtinti būtini dokumentai,
  arba kai smarkiai vėluojama įgyvendinti projektus ir jei nustatoma, remiantis įtikinamais įrodymais, kad nustatyti projektų tikslai nebus pasiekti;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | siekiant užtikrinti, kad iš Sąjungos biudžeto finansuojamos išlaidos kiekvienais finansiniais metais būtų naudojamos laikantis taikomų taisyklių, reikėtų nustatyti atitinkamą metinio sąskaitų nagrinėjimo ir tvirtinimo tvarką. Pagal šią tvarką paskirtosios institucijos dėl kiekvienos veiksmų programos Komisijai turėtų pateikti valdymo deklaraciją, patvirtintas metines sąskaitas, galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų metinę suvestinę ir nepriklausomo audito nuomonę bei kontrolės ataskaitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

siekiant užtikrinti, kad iš Sąjungos biudžeto finansuojamos išlaidos kiekvienais finansiniais metais būtų naudojamos laikantis taikomų taisyklių, reikėtų nustatyti atitinkamą metinio sąskaitų nagrinėjimo ir tvirtinimo tvarką. Pagal šią tvarką paskirtosios institucijos dėl kiekvienos veiksmų programos Komisijai turėtų pateikti valdymo deklaraciją, patvirtintas metines sąskaitas, galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų metinę suvestinę ir nepriklausomo audito nuomonę bei kontrolės ataskaitą;

| (32) | siekiant užtikrinti, kad iš Sąjungos biudžeto finansuojamos išlaidos kiekvienais finansiniais metais būtų naudojamos laikantis taikomų taisyklių, reikėtų nustatyti atitinkamą
  ir paprastą
  metinio sąskaitų nagrinėjimo ir tvirtinimo tvarką. Pagal šią tvarką paskirtosios institucijos dėl kiekvienos veiksmų programos Komisijai turėtų pateikti valdymo deklaraciją, patvirtintas metines sąskaitas, galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų metinę suvestinę ir nepriklausomo audito nuomonę bei kontrolės ataskaitą; |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti, kad iš Sąjungos biudžeto finansuojamos išlaidos kiekvienais finansiniais metais būtų naudojamos laikantis taikomų taisyklių, reikėtų nustatyti atitinkamą
  ir paprastą
  metinio sąskaitų nagrinėjimo ir tvirtinimo tvarką. Pagal šią tvarką paskirtosios institucijos dėl kiekvienos veiksmų programos Komisijai turėtų pateikti valdymo deklaraciją, patvirtintas metines sąskaitas, galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų metinę suvestinę ir nepriklausomo audito nuomonę bei kontrolės ataskaitą;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | veiksmų audito dažnis turėtų būti proporcingas Sąjungos paramos iš Fondo mastui. Visų pirma reikėtų sumažinti atliekamų auditų skaičių tais atvejais, kai visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos neviršija 100 000  EUR. Vis dėlto auditą turėtų būti galima atlikti bet kuriuo metu, kai turima duomenų apie pažeidimą ar sukčiavimą, arba kai atliekamas audito imties auditas. Tam, kad Komisijos audito lygis atitiktų riziką, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė mažiau audituoti veiksmų programas, kurias įgyvendinant nenustatyta didelių trūkumų arba kurių audito institucija yra patikima. Be to, nustatant audito aprėptį reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Fondo tikslinių grupių tikslus
  ir
  ypatumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

veiksmų audito dažnis turėtų būti proporcingas Sąjungos paramos iš Fondo mastui. Visų pirma reikėtų sumažinti atliekamų auditų skaičių tais atvejais, kai visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos neviršija 100 000  EUR. Vis dėlto auditą turėtų būti galima atlikti bet kuriuo metu, kai turima duomenų apie pažeidimą ar sukčiavimą, arba kai atliekamas audito imties auditas. Tam, kad Komisijos audito lygis atitiktų riziką, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė mažiau audituoti veiksmų programas, kurias įgyvendinant nenustatyta didelių trūkumų arba kurių audito institucija yra patikima. Be to, nustatant audito aprėptį reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Fondo tikslinių grupių tikslus
  ir
  ypatumus;

| (35) | veiksmų audito dažnis turėtų būti proporcingas Sąjungos paramos iš Fondo mastui. Visų pirma reikėtų sumažinti atliekamų auditų skaičių tais atvejais, kai visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos neviršija 100 000  EUR. Vis dėlto auditą turėtų būti galima atlikti bet kuriuo metu, kai turima duomenų apie pažeidimą ar sukčiavimą, arba kai atliekamas audito imties auditas. Tam, kad Komisijos audito lygis atitiktų riziką, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė mažiau audituoti veiksmų programas, kurias įgyvendinant nenustatyta didelių trūkumų arba kurių audito institucija yra patikima. Be to, nustatant audito aprėptį reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Fondo tikslinių grupių tikslus, ypatumus
  ir labdaringą Fondo paramą gaunančių organizacijų pobūdį; |
| --- | --- |

(35)

veiksmų audito dažnis turėtų būti proporcingas Sąjungos paramos iš Fondo mastui. Visų pirma reikėtų sumažinti atliekamų auditų skaičių tais atvejais, kai visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos neviršija 100 000  EUR. Vis dėlto auditą turėtų būti galima atlikti bet kuriuo metu, kai turima duomenų apie pažeidimą ar sukčiavimą, arba kai atliekamas audito imties auditas. Tam, kad Komisijos audito lygis atitiktų riziką, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė mažiau audituoti veiksmų programas, kurias įgyvendinant nenustatyta didelių trūkumų arba kurių audito institucija yra patikima. Be to, nustatant audito aprėptį reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Fondo tikslinių grupių tikslus, ypatumus
  ir labdaringą Fondo paramą gaunančių organizacijų pobūdį;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko teises, pagyvenusių asmenų teises, moterų ir vyrų lygybę ir diskriminacijos draudimą. Šis reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko teises, pagyvenusių asmenų teises, moterų ir vyrų lygybę ir diskriminacijos draudimą. Šis reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus;

| (41) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko teises,
  teisę gauti socialinę paramą ir būstą,
  pagyvenusių asmenų teises, moterų ir vyrų lygybę ir diskriminacijos draudimą. Šis reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus; |
| --- | --- |

(41)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko teises,
  teisę gauti socialinę paramą ir būstą,
  pagyvenusių asmenų teises, moterų ir vyrų lygybę ir diskriminacijos draudimą. Šis reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42a) | atsižvelgiant į datą, kurią turi būti paskelbtas konkursas, šio reglamento priėmimo terminus ir veiksmų programų rengimą, reikėtų nustatyti taisykles, pagal kurias 2014 m. būtų galima lanksčiai pereiti prie naujos tvarkos, kad nebūtų pertraukų maisto produktų tiekime; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42a)

atsižvelgiant į datą, kurią turi būti paskelbtas konkursas, šio reglamento priėmimo terminus ir veiksmų programų rengimą, reikėtų nustatyti taisykles, pagal kurias 2014 m. būtų galima lanksčiai pereiti prie naujos tvarkos, kad nebūtų pertraukų maisto produktų tiekime;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

42 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42b) | reikėtų užtikrinti, kad Fondu būtų papildomos ESF finansuojamos programos ir veiksmai ir kad jis būtų kuo glaudžiau derinamas su ESF. Reikėtų vengti kurti lygiagrečias kovos su skurdu struktūras, didinančias administracinę naštą ir apsunkinančias koordinavimą ir sąveiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42b)

reikėtų užtikrinti, kad Fondu būtų papildomos ESF finansuojamos programos ir veiksmai ir kad jis būtų kuo glaudžiau derinamas su ESF. Reikėtų vengti kurti lygiagrečias kovos su skurdu struktūras, didinančias administracinę naštą ir apsunkinančias koordinavimą ir sąveiką;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) ir nustatomi Fondo tikslai, jo paramos aprėptis, turimi finansiniai ištekliai ir jų skyrimo kriterijai bei Fondo veiksmingumui užtikrinti būtinos taisyklės. | 1.   Šiuo reglamentu 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) ir nustatomi Fondo tikslai, jo paramos aprėptis, turimi finansiniai ištekliai ir jų skyrimo kriterijai bei Fondo veiksmingumui
  ir efektyvumui
  užtikrinti būtinos taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) ir nustatomi Fondo tikslai, jo paramos aprėptis, turimi finansiniai ištekliai ir jų skyrimo kriterijai bei Fondo veiksmingumui užtikrinti būtinos taisyklės.

1.   Šiuo reglamentu 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) ir nustatomi Fondo tikslai, jo paramos aprėptis, turimi finansiniai ištekliai ir jų skyrimo kriterijai bei Fondo veiksmingumui
  ir efektyvumui
  užtikrinti būtinos taisyklės.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikomos šios apibrėžtys: | Šiame reglamente

  vartojamų terminų apibrėžtys: |
| 1) | „labiausiai skurstantys asmenys“ – tai fiziniai asmenys, atskiri asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų
  patvirtintus
  arba organizacijų partnerių apibrėžtus ir minėtų kompetentingų institucijų patvirtintus kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Taikomos šios apibrėžtys:

Šiame reglamente

  vartojamų terminų apibrėžtys:

1)

„labiausiai skurstantys asmenys“ – tai fiziniai asmenys, atskiri asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų
  patvirtintus
  arba organizacijų partnerių apibrėžtus ir minėtų kompetentingų institucijų patvirtintus kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais;

| 1) | labiausiai skurstantys asmenys – tai fiziniai asmenys, atskiri asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų,
  bendradarbiaujančių su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais nustatytus
  arba organizacijų partnerių apibrėžtus ir minėtų
  nacionalinių
  kompetentingų institucijų patvirtintus kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais; |
| --- | --- |

1)

labiausiai skurstantys asmenys – tai fiziniai asmenys, atskiri asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų,
  bendradarbiaujančių su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais nustatytus
  arba organizacijų partnerių apibrėžtus ir minėtų
  nacionalinių
  kompetentingų institucijų patvirtintus kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais;

| 2) | „organizacijos partnerės“ – tai viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos, kurios tiesiogiai arba per kitas organizacijas partneres tiekia maistą arba
  prekes
  labiausiai skurstantiems asmenims ir kurių veiksmus pagal 29 straipsnio 3 dalies b punktą atrinko vadovaujančioji institucija; |
| --- | --- |

2)

„organizacijos partnerės“ – tai viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos, kurios tiesiogiai arba per kitas organizacijas partneres tiekia maistą arba
  prekes
  labiausiai skurstantiems asmenims ir kurių veiksmus pagal 29 straipsnio 3 dalies b punktą atrinko vadovaujančioji institucija;

| 2) | organizacijos partnerės – tai viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos, kurios tiesiogiai arba per kitas organizacijas partneres tiekia maistą
  ir
  (arba)
  reikalingiausią materialinę paramą laikantis 24 straipsnyje nustatytų tinkamumo kriterijų,
  labiausiai skurstantiems asmenims ir kurių veiksmus pagal 29 straipsnio 3 dalies b punktą atrinko vadovaujančioji institucija; |
| --- | --- |

2)

organizacijos partnerės – tai viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos, kurios tiesiogiai arba per kitas organizacijas partneres tiekia maistą
  ir
  (arba)
  reikalingiausią materialinę paramą laikantis 24 straipsnyje nustatytų tinkamumo kriterijų,
  labiausiai skurstantiems asmenims ir kurių veiksmus pagal 29 straipsnio 3 dalies b punktą atrinko vadovaujančioji institucija;

| 3) | „nacionalinės sistemos“ – tai bet kuri sistema, kurios tikslai bent iš dalies atitinka Fondo tikslus ir kurią nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu įgyvendina viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos; |
| --- | --- |

3)

„nacionalinės sistemos“ – tai bet kuri sistema, kurios tikslai bent iš dalies atitinka Fondo tikslus ir kurią nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu įgyvendina viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos;

| 3) | nacionalinės sistemos – tai bet kuri sistema, kurios tikslai bent iš dalies atitinka Fondo tikslus ir kurią nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu įgyvendina viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos; |
| --- | --- |

3)

nacionalinės sistemos – tai bet kuri sistema, kurios tikslai bent iš dalies atitinka Fondo tikslus ir kurią nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu įgyvendina viešojo sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos;

| 4) | „veiksmas“ – tai projektas, sutartis arba veiksmas, kuriuos atrenka atitinkamos veiksmų programos vadovaujančioji institucija arba kurie atrenkami jos atsakomybe ir kuriais siekiama veiksmų programos, su kuria jis susijęs, tikslų; |
| --- | --- |

4)

„veiksmas“ – tai projektas, sutartis arba veiksmas, kuriuos atrenka atitinkamos veiksmų programos vadovaujančioji institucija arba kurie atrenkami jos atsakomybe ir kuriais siekiama veiksmų programos, su kuria jis susijęs, tikslų;

| 4) | veiksmas – tai projektas, sutartis arba veiksmas, kuriuos atrenka atitinkamos veiksmų programos vadovaujančioji institucija arba kurie atrenkami jos atsakomybe ir kuriais siekiama veiksmų programos, su kuria jis susijęs, tikslų; |
| --- | --- |

4)

veiksmas – tai projektas, sutartis arba veiksmas, kuriuos atrenka atitinkamos veiksmų programos vadovaujančioji institucija arba kurie atrenkami jos atsakomybe ir kuriais siekiama veiksmų programos, su kuria jis susijęs, tikslų;

| 5) | „užbaigtas veiksmas“ – tai fiziškai užbaigtas arba visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą veiksmų programos įnašo dalį; |
| --- | --- |

5)

„užbaigtas veiksmas“ – tai fiziškai užbaigtas arba visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą veiksmų programos įnašo dalį;

| 5) | užbaigtas veiksmas – tai fiziškai užbaigtas arba visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą veiksmų programos įnašo dalį; |
| --- | --- |

5)

užbaigtas veiksmas – tai fiziškai užbaigtas arba visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą veiksmų programos įnašo dalį;

| 6) | „paramos gavėjas“ – tai viešasis arba privatus subjektas, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba inicijavimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6)

„paramos gavėjas“ – tai viešasis arba privatus subjektas, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba inicijavimą ir įgyvendinimą;

| 6) | paramos gavėjas – tai viešasis arba privatus subjektas, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba inicijavimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6)

paramos gavėjas – tai viešasis arba privatus subjektas, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba inicijavimą ir įgyvendinimą;

| 7) | „galutinis gavėjas“ – tai
  labiausiai skurstantys asmenys, gaunantys maistą arba prekes
  ir (arba) besinaudojantys papildomomis priemonėmis; |
| --- | --- |

7)

„galutinis gavėjas“ – tai
  labiausiai skurstantys asmenys, gaunantys maistą arba prekes
  ir (arba) besinaudojantys papildomomis priemonėmis;

| 7) | galutinis gavėjas – tai
  asmenys, kenčiantys nuo maisto ir (arba) materialinio nepritekliaus ir gaunantys nefinansinę paramą
  ir (arba) besinaudojantys papildomomis priemonėmis
  šio fondo apimtyje; |
| --- | --- |

7)

galutinis gavėjas – tai
  asmenys, kenčiantys nuo maisto ir (arba) materialinio nepritekliaus ir gaunantys nefinansinę paramą
  ir (arba) besinaudojantys papildomomis priemonėmis
  šio fondo apimtyje;

| 7a) | papildomos priemonės – tai priemonės, kurios apima daugiau nei pagalbą maisto produktais ir reikalingiausią materialinę paramą, kurių tikslas įveikti socialinę atskirtį ir spręsti socialines nepaprastąsias situacijas veiksmingiau ir tvaresniu būdu; |
| --- | --- |

7a)

papildomos priemonės – tai priemonės, kurios apima daugiau nei pagalbą maisto produktais ir reikalingiausią materialinę paramą, kurių tikslas įveikti socialinę atskirtį ir spręsti socialines nepaprastąsias situacijas veiksmingiau ir tvaresniu būdu;

| 8) | „viešoji parama“ – tai bet kokia veiksmui skirta finansinė parama iš nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios institucijų biudžeto, Fondui skirto Sąjungos biudžeto, viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos biudžeto arba valdžios institucijų ar kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų asociacijų biudžeto, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje; |
| --- | --- |

8)

„viešoji parama“ – tai bet kokia veiksmui skirta finansinė parama iš nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios institucijų biudžeto, Fondui skirto Sąjungos biudžeto, viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos biudžeto arba valdžios institucijų ar kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų asociacijų biudžeto, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje;

| 8) | viešoji parama – tai bet kokia veiksmui skirta finansinė parama iš nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios institucijų biudžeto, Fondui skirto Sąjungos biudžeto, viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos biudžeto arba valdžios institucijų ar kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų asociacijų biudžeto, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje; |
| --- | --- |

8)

viešoji parama – tai bet kokia veiksmui skirta finansinė parama iš nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios institucijų biudžeto, Fondui skirto Sąjungos biudžeto, viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos biudžeto arba valdžios institucijų ar kitų viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų asociacijų biudžeto, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje;

| 9) | „tarpinė įstaiga“ – viešoji ar privačioji įstaiga, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai arba tvirtinančiajai institucijai arba kuri tokios institucijos vardu atlieka su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias pareigas; |
| --- | --- |

9)

„tarpinė įstaiga“ – viešoji ar privačioji įstaiga, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai arba tvirtinančiajai institucijai arba kuri tokios institucijos vardu atlieka su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias pareigas;

| 9) | tarpinė įstaiga – viešoji ar privačioji įstaiga, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai arba tvirtinančiajai institucijai arba kuri tokios institucijos vardu atlieka su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias pareigas; |
| --- | --- |

9)

tarpinė įstaiga – viešoji ar privačioji įstaiga, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai arba tvirtinančiajai institucijai arba kuri tokios institucijos vardu atlieka su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias pareigas;

| 10) | „ataskaitiniai metai“ – laikotarpis nuo liepos 1 d. iki birželio 30d., išskyrus pirmuosius ataskaitinius metus – šiuo atveju ataskaitiniai metai yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo finansuoti pradžios iki 2015 m. birželio 30 d. Paskutiniai ataskaitiniai metai – 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

10)

„ataskaitiniai metai“ – laikotarpis nuo liepos 1 d. iki birželio 30d., išskyrus pirmuosius ataskaitinius metus – šiuo atveju ataskaitiniai metai yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo finansuoti pradžios iki 2015 m. birželio 30 d. Paskutiniai ataskaitiniai metai – 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d.;

| 10) | ataskaitiniai metai – laikotarpis nuo liepos 1 d. iki birželio 30d., išskyrus pirmuosius ataskaitinius metus – šiuo atveju ataskaitiniai metai yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo finansuoti pradžios iki 2015 m. birželio 30 d. Paskutiniai ataskaitiniai metai – 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

10)

ataskaitiniai metai – laikotarpis nuo liepos 1 d. iki birželio 30d., išskyrus pirmuosius ataskaitinius metus – šiuo atveju ataskaitiniai metai yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo finansuoti pradžios iki 2015 m. birželio 30 d. Paskutiniai ataskaitiniai metai – 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d.;

| 11) | „finansiniai metai“ – tai laikotarpis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

11)

„finansiniai metai“ – tai laikotarpis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

| 11) | finansiniai metai – tai laikotarpis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

11)

finansiniai metai – tai laikotarpis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a straipsnis |
| | Teisė naudotis Fondu taikoma visoms valstybėms narėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a straipsnis

Teisė naudotis Fondu taikoma visoms valstybėms narėms.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondas skatina socialinę sanglaudą Sąjungoje, padėdamas siekti strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslo – žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln. Fondas, teikdamas nefinansinę pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, padeda siekiant konkretaus tikslo –
  Sąjungoje
  sumažinti itin
  didelį skurdą patiriančių žmonių skaičių
  .
  Pažanga, padaryta siekiant

  šio tikslo

  , bus vertinama pagal Fondo pagalbą gaunančių asmenų skaičių
  . | 1.   Fondas skatina socialinę sanglaudą,
  didina socialinę įtrauktį ir kovoja su skurdu
  Sąjungoje, padėdamas siekti strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslo – žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln.
  , papildydamas Europos socialinio fondo veiklą.
  Fondas, teikdamas nefinansinę pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, padeda siekiant konkretaus tikslo sumažinti
  ir išnaikinti
  itin
  didelio skurdo, ypač maisto trūkumo, formas. |
| | 2.
     
  Fondas prisideda šalinant maisto trūkumą, labiausiai nepasiturintiems asmenims suteikiant padoraus gyvenimo perspektyvą.

  Šis tikslas

  bei struktūrinis fondo poveikis vertinamas kokybine ir kiekybine prasme. |
| | 3.
     
  Fondas naudojamas nacionalinėms strategijoms papildyti, o ne siekiant pakeisti nacionalines, ilgalaikes, tvarias skurdo panaikinimo ir socialinės įtraukties programas, už kurias ir toliau atsakingos valstybės narės, ar sumažinti jų apimtį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Fondas skatina socialinę sanglaudą Sąjungoje, padėdamas siekti strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslo – žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln. Fondas, teikdamas nefinansinę pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, padeda siekiant konkretaus tikslo –
  Sąjungoje
  sumažinti itin
  didelį skurdą patiriančių žmonių skaičių
  .
  Pažanga, padaryta siekiant

  šio tikslo

  , bus vertinama pagal Fondo pagalbą gaunančių asmenų skaičių
  .

1.   Fondas skatina socialinę sanglaudą,
  didina socialinę įtrauktį ir kovoja su skurdu
  Sąjungoje, padėdamas siekti strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslo – žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln.
  , papildydamas Europos socialinio fondo veiklą.
  Fondas, teikdamas nefinansinę pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, padeda siekiant konkretaus tikslo sumažinti
  ir išnaikinti
  itin
  didelio skurdo, ypač maisto trūkumo, formas.

2.
     
  Fondas prisideda šalinant maisto trūkumą, labiausiai nepasiturintiems asmenims suteikiant padoraus gyvenimo perspektyvą.

  Šis tikslas

  bei struktūrinis fondo poveikis vertinamas kokybine ir kiekybine prasme.

3.
     
  Fondas naudojamas nacionalinėms strategijoms papildyti, o ne siekiant pakeisti nacionalines, ilgalaikes, tvarias skurdo panaikinimo ir socialinės įtraukties programas, už kurias ir toliau atsakingos valstybės narės, ar sumažinti jų apimtį.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Fondo lėšomis remiamos nacionalinės sistemos, per kurias, pasitelkus valstybių narių atrinktas organizacijas partneres, labiausiai skurstantiems asmenims tiekiami maisto produktai ir
  pagrindinės vartojimo prekės, skirtos
  asmeniniam
  benamių asmenų arba vaikų
  vartojimui. | 1.   Fondo lėšomis remiamos nacionalinės sistemos, per kurias, pasitelkus valstybių narių atrinktas organizacijas partneres, labiausiai skurstantiems asmenims tiekiami maisto produktai ir
  (arba) reikalingiausia materialinė parama, įskaitant pradedančiųjų komplektus, skirtus
  asmeniniam
  galutinių gavėjų
  vartojimui. |
| 2.   Fondo lėšomis gali būti remiamos papildomos priemonės, kuriomis papildomas maisto
  ir prekių
  tiekimas ir skatinama socialinė labiausiai skurstančių asmenų įtrauktis. | 2.   Fondo lėšomis gali būti remiamos papildomos priemonės, kuriomis papildomas maisto ir
  reikalingiausios materialinės paramos
  tiekimas ir skatinama socialinė labiausiai skurstančių asmenų įtrauktis
  bei sveika dieta ir priklausomybių mažinimas. Tokios priemonės turėtų būti glaudžiai susijusios su Europos socialinio fondo veikla vietoje ir ties veikla organizacijų, užsiimančių skurdo išnaikinimu. |
| | 2a.
     
  Fondas paramos gavėjams gali teikti paramą, siekiant padidinti vietinės maisto paskirstymo grandinės veiksmingumą, taip didinant ir įvairinant maisto tiekimą labiausiai skurstantiems žmonėms ir išvengiant maisto švaistymo. |
| 3.   Fondo lėšomis skatinamas tarpusavio mokymasis, tinklų kūrimas ir gerosios praktikos sklaida nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims srityje. | 3.   Fondo lėšomis
  Europos lygmeniu
  skatinamas tarpusavio mokymasis, tinklų kūrimas ir gerosios praktikos sklaida nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims srityje.
  Gali būti įtrauktos ir susijusios organizacijos bei projektai, kurių atveju nėra naudojamos fondo lėšos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Fondo lėšomis remiamos nacionalinės sistemos, per kurias, pasitelkus valstybių narių atrinktas organizacijas partneres, labiausiai skurstantiems asmenims tiekiami maisto produktai ir
  pagrindinės vartojimo prekės, skirtos
  asmeniniam
  benamių asmenų arba vaikų
  vartojimui.

1.   Fondo lėšomis remiamos nacionalinės sistemos, per kurias, pasitelkus valstybių narių atrinktas organizacijas partneres, labiausiai skurstantiems asmenims tiekiami maisto produktai ir
  (arba) reikalingiausia materialinė parama, įskaitant pradedančiųjų komplektus, skirtus
  asmeniniam
  galutinių gavėjų
  vartojimui.

2.   Fondo lėšomis gali būti remiamos papildomos priemonės, kuriomis papildomas maisto
  ir prekių
  tiekimas ir skatinama socialinė labiausiai skurstančių asmenų įtrauktis.

2.   Fondo lėšomis gali būti remiamos papildomos priemonės, kuriomis papildomas maisto ir
  reikalingiausios materialinės paramos
  tiekimas ir skatinama socialinė labiausiai skurstančių asmenų įtrauktis
  bei sveika dieta ir priklausomybių mažinimas. Tokios priemonės turėtų būti glaudžiai susijusios su Europos socialinio fondo veikla vietoje ir ties veikla organizacijų, užsiimančių skurdo išnaikinimu.

2a.
     
  Fondas paramos gavėjams gali teikti paramą, siekiant padidinti vietinės maisto paskirstymo grandinės veiksmingumą, taip didinant ir įvairinant maisto tiekimą labiausiai skurstantiems žmonėms ir išvengiant maisto švaistymo.

3.   Fondo lėšomis skatinamas tarpusavio mokymasis, tinklų kūrimas ir gerosios praktikos sklaida nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims srityje.

3.   Fondo lėšomis
  Europos lygmeniu
  skatinamas tarpusavio mokymasis, tinklų kūrimas ir gerosios praktikos sklaida nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims srityje.
  Gali būti įtrauktos ir susijusios organizacijos bei projektai, kurių atveju nėra naudojamos fondo lėšos.

Pakeitimai 40 ir 76

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Fondui skirta Sąjungos biudžeto dalis įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalie b punktą, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę pagalbą, kuri bus įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalies a punkte. | 1.   Fondui skirta Sąjungos biudžeto dalis įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalie b punktą, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę pagalbą, kuri bus įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalies a punkte. |
| 2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama derėtų su Sąjungos politika ir prioritetais ir papildytų kitas Sąjungos priemones. | 2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama derėtų su Sąjungos politika ir prioritetais ir papildytų kitas Sąjungos priemones. |
| 3.   Fondo parama
  įgyvendinama
  Komisijai ir valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant. | 3.   Fondo parama
  teikiama
  glaudžiai bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms,
  taip pat kompetentingoms regiono ir vietos valdžios institucijoms bei pilietinei visuomene ir susijusioms organizacijoms partnerėms. |
| 4.   Valstybės narės ir jų tam tikslui paskirtos institucijos atsako už veiksmų programų įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį reglamentą, paisydamos valstybės narės institucinės, teisinės ir finansinės sistemos ir laikydamosi šio reglamento nuostatų. | 4.   Valstybės narės ir jų tam tikslui paskirtos institucijos
  arba prireikus kompetentingos regionų valdžios institucijos
  atsako už veiksmų programų įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį reglamentą, paisydamos valstybės narės institucinės, teisinės ir finansinės sistemos ir laikydamosi šio reglamento nuostatų. |
| 5.   Fondo parama, turi būti įgyvendinama ir naudojama
  taikant proporcingumo principą, t. y. turi būti atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį,
  ir tai ypač taikytina finansiniams ir administraciniams ištekliams, reikalingiems atskaitomybės, vertinimo, valdymo ir kontrolės srityje. | 5.   Fondo parama turi būti įgyvendinama ir naudojama
  atsižvelgiant į organizacijų, kurios iš esmės veikia remiant savanoriams, ribotus administracinius pajėgumus ir užtikrinant, kad joms nebūtų užkrauta didesnė administracinė našta negu vykdant ankstesnę programą,
  ir tai ypač taikytina finansiniams ir administraciniams ištekliams, reikalingiems atskaitomybės, vertinimo, valdymo ir kontrolės srityje. |
| 6.   Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina derinimą su Europos socialiniu fondu ir kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis. | 6.   Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina derinimą su Europos socialiniu fondu ir kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis,
  pirmiausia su Sąjungos veiksmais sveikatos srityje. |
| 7.   Komisija ir valstybės narės bei paramos gavėjai pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį taiko patikimo finansų valdymo principą. | 7.   Komisija ir valstybės narės bei paramos gavėjai pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį taiko patikimo finansų valdymo principą. |
| 8.   Komisija ir valstybės narės užtikrina Fondo veiksmingumą, visų pirma vykdydamos stebėseną, taikydamos ataskaitų teikimo reikalavimus ir atlikdamos vertinimą. | 8.   Komisija ir valstybės narės užtikrina Fondo veiksmingumą, visų pirma vykdydamos stebėseną, taikydamos ataskaitų teikimo reikalavimus ir atlikdamos vertinimą,
  taip pat glaudžiai ir reguliariai konsultuodamosi su vietos ir regioninės valdžios institucijomis ir organizacijomis partnerėmis, įgyvendinančiomis fondo priemones poveikio vertinimuose. |
| 9.   Vykdydamos atitinkamas su Fondais susijusias funkcijas, Komisija ir valstybės narės siekia mažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą. | 9.   Vykdydamos atitinkamas su Fondais susijusias funkcijas, Komisija ir valstybės narės
  imasi veiksmų, siekdamos užtikrinti fondo veiksmingumą ir
  siekia mažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą. |
| 10.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad įvairiais Fondo įgyvendinimo etapais būtų
  skatinama
  moterų ir vyrų
  lygybė
  bei atsižvelgiama į lyčių integracijos aspektą. Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad sudarant galimybes gauti Fondo pagalbą būtų užkirstas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. | 10.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad įvairiais Fondo
  pasiruošimo, programų kūrimo, administravimo įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo
  etapais
  bei informacinėse ir informuotumo didinimo kampanijose ir keičiantis gerąja praktika
  būtų
  atsižvelgiama į
  moterų ir vyrų
  lygybę bei
  į lyčių integracijos aspektą,
  kai įmanoma, naudojantis pagal lytį suskirstytais duomenimis.
  Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad sudarant galimybes pasinaudoti Fondu, susijusiomis programomis ir veiksmais, būtų užkirstas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. |
| 11.   Fondo finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Visų pirma, Fondo parama gali būti naudojama tik Sąjungos vartotojų produktų saugos teisės aktus atitinkančiam maistui
  ar prekėms
  finansuoti. | 11.   Fondo finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Visų pirma, Fondo parama gali būti naudojama tik Sąjungos vartotojų produktų saugos teisės aktus atitinkančiam maistui ar
  reikalingiausiai materialinei paramai
  finansuoti. |
| | 11a.
     
  Kai tinkama, maisto produktų pasirinkimas turėtų būti paremtas subalansuotos mitybos ir maisto kokybės principu, įskaitant šviežius produktus ir jais turėtų būti prisidedama prie sveikos galutinių vartotojų dietos. |
| 12.   Valstybės narės ir paramos gavėjos pasirenka maisto produktus
  ir prekes
  , remdamosi objektyviais kriterijais.
  Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes atsižvelgiama į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto švaistymą. | 12.   Valstybės narės ir paramos gavėjos pasirenka kokybiškus maisto produktus ir
  reikalingiausią materialinę paramą,
  remdamosi objektyviais kriterijais,
  susijusiais su labiausiai nepasiturinčių asmenų poreikiais. |
| | 12a.
     
  Kai įmanoma pirmenybę reikėtų teikti vietos ir regiono produktams, atsižvelgiant klimato ir aplinkos sąlygas, ypač siekiant sumažinti maisto atliekas kiekviename tiekimo grandinės etape. Tai gali paimti partnerystes su bendrovėmis visoje maisto tiekimo grandinėje, laikantis įmonių socialinės atsakomybės dvasios. |
| | 12b.
     
  Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad iš šio fondo teikiama parama bus išlaikoma pagarba labiausiai nepasiturintiems asmenims. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Fondui skirta Sąjungos biudžeto dalis įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalie b punktą, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę pagalbą, kuri bus įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalies a punkte.

1.   Fondui skirta Sąjungos biudžeto dalis įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalie b punktą, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę pagalbą, kuri bus įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalies a punkte.

2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama derėtų su Sąjungos politika ir prioritetais ir papildytų kitas Sąjungos priemones.

2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo parama derėtų su Sąjungos politika ir prioritetais ir papildytų kitas Sąjungos priemones.

3.   Fondo parama
  įgyvendinama
  Komisijai ir valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant.

3.   Fondo parama
  teikiama
  glaudžiai bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms,
  taip pat kompetentingoms regiono ir vietos valdžios institucijoms bei pilietinei visuomene ir susijusioms organizacijoms partnerėms.

4.   Valstybės narės ir jų tam tikslui paskirtos institucijos atsako už veiksmų programų įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį reglamentą, paisydamos valstybės narės institucinės, teisinės ir finansinės sistemos ir laikydamosi šio reglamento nuostatų.

4.   Valstybės narės ir jų tam tikslui paskirtos institucijos
  arba prireikus kompetentingos regionų valdžios institucijos
  atsako už veiksmų programų įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį reglamentą, paisydamos valstybės narės institucinės, teisinės ir finansinės sistemos ir laikydamosi šio reglamento nuostatų.

5.   Fondo parama, turi būti įgyvendinama ir naudojama
  taikant proporcingumo principą, t. y. turi būti atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį,
  ir tai ypač taikytina finansiniams ir administraciniams ištekliams, reikalingiems atskaitomybės, vertinimo, valdymo ir kontrolės srityje.

5.   Fondo parama turi būti įgyvendinama ir naudojama
  atsižvelgiant į organizacijų, kurios iš esmės veikia remiant savanoriams, ribotus administracinius pajėgumus ir užtikrinant, kad joms nebūtų užkrauta didesnė administracinė našta negu vykdant ankstesnę programą,
  ir tai ypač taikytina finansiniams ir administraciniams ištekliams, reikalingiems atskaitomybės, vertinimo, valdymo ir kontrolės srityje.

6.   Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina derinimą su Europos socialiniu fondu ir kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis.

6.   Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina derinimą su Europos socialiniu fondu ir kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis,
  pirmiausia su Sąjungos veiksmais sveikatos srityje.

7.   Komisija ir valstybės narės bei paramos gavėjai pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį taiko patikimo finansų valdymo principą.

7.   Komisija ir valstybės narės bei paramos gavėjai pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį taiko patikimo finansų valdymo principą.

8.   Komisija ir valstybės narės užtikrina Fondo veiksmingumą, visų pirma vykdydamos stebėseną, taikydamos ataskaitų teikimo reikalavimus ir atlikdamos vertinimą.

8.   Komisija ir valstybės narės užtikrina Fondo veiksmingumą, visų pirma vykdydamos stebėseną, taikydamos ataskaitų teikimo reikalavimus ir atlikdamos vertinimą,
  taip pat glaudžiai ir reguliariai konsultuodamosi su vietos ir regioninės valdžios institucijomis ir organizacijomis partnerėmis, įgyvendinančiomis fondo priemones poveikio vertinimuose.

9.   Vykdydamos atitinkamas su Fondais susijusias funkcijas, Komisija ir valstybės narės siekia mažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą.

9.   Vykdydamos atitinkamas su Fondais susijusias funkcijas, Komisija ir valstybės narės
  imasi veiksmų, siekdamos užtikrinti fondo veiksmingumą ir
  siekia mažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą.

10.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad įvairiais Fondo įgyvendinimo etapais būtų
  skatinama
  moterų ir vyrų
  lygybė
  bei atsižvelgiama į lyčių integracijos aspektą. Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad sudarant galimybes gauti Fondo pagalbą būtų užkirstas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

10.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad įvairiais Fondo
  pasiruošimo, programų kūrimo, administravimo įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo
  etapais
  bei informacinėse ir informuotumo didinimo kampanijose ir keičiantis gerąja praktika
  būtų
  atsižvelgiama į
  moterų ir vyrų
  lygybę bei
  į lyčių integracijos aspektą,
  kai įmanoma, naudojantis pagal lytį suskirstytais duomenimis.
  Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad sudarant galimybes pasinaudoti Fondu, susijusiomis programomis ir veiksmais, būtų užkirstas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

11.   Fondo finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Visų pirma, Fondo parama gali būti naudojama tik Sąjungos vartotojų produktų saugos teisės aktus atitinkančiam maistui
  ar prekėms
  finansuoti.

11.   Fondo finansuojami veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Visų pirma, Fondo parama gali būti naudojama tik Sąjungos vartotojų produktų saugos teisės aktus atitinkančiam maistui ar
  reikalingiausiai materialinei paramai
  finansuoti.

11a.
     
  Kai tinkama, maisto produktų pasirinkimas turėtų būti paremtas subalansuotos mitybos ir maisto kokybės principu, įskaitant šviežius produktus ir jais turėtų būti prisidedama prie sveikos galutinių vartotojų dietos.

12.   Valstybės narės ir paramos gavėjos pasirenka maisto produktus
  ir prekes
  , remdamosi objektyviais kriterijais.
  Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes atsižvelgiama į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto švaistymą.

12.   Valstybės narės ir paramos gavėjos pasirenka kokybiškus maisto produktus ir
  reikalingiausią materialinę paramą,
  remdamosi objektyviais kriterijais,
  susijusiais su labiausiai nepasiturinčių asmenų poreikiais.

12a.
     
  Kai įmanoma pirmenybę reikėtų teikti vietos ir regiono produktams, atsižvelgiant klimato ir aplinkos sąlygas, ypač siekiant sumažinti maisto atliekas kiekviename tiekimo grandinės etape. Tai gali paimti partnerystes su bendrovėmis visoje maisto tiekimo grandinėje, laikantis įmonių socialinės atsakomybės dvasios.

12b.
     
  Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad iš šio fondo teikiama parama bus išlaikoma pagarba labiausiai nepasiturintiems asmenims.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Fondo biudžetiniams įsipareigojimams 2014–2020 m. laikotarpiu
  iš viso skirta 2 500 000 000 EUR 2011 m. kainomis, jų paskirstymas kiekvieniems metams pateikiamas II priede
  . | 1.   Iš viso išteklių, kuriuos galima įsipareigoti panaudoti iš Fondo biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu
  (2011 m. kainomis) faktiškai turi būti ne mažiau kaip septynis kartus daugiau, negu biudžeto lėšų, patvirtintų 2011 m. biudžete pagalbos maistu skurstantiems asmenims programai finansuoti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Fondo biudžetiniams įsipareigojimams 2014–2020 m. laikotarpiu
  iš viso skirta 2 500 000 000 EUR 2011 m. kainomis, jų paskirstymas kiekvieniems metams pateikiamas II priede
  .

1.   Iš viso išteklių, kuriuos galima įsipareigoti panaudoti iš Fondo biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu
  (2011 m. kainomis) faktiškai turi būti ne mažiau kaip septynis kartus daugiau, negu biudžeto lėšų, patvirtintų 2011 m. biudžete pagalbos maistu skurstantiems asmenims programai finansuoti
  .

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. ... (BNR) ir nepažeisdama šio straipsnio 4 dalies, Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo visus išteklius suskirsto pagal valstybes nares ir pagal metus,
  atsižvelgdama į šiuos
  Eurostato
  nustatytus kriterijus: | 3.   Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. ... (BNR) ir nepažeisdama šio straipsnio 4 dalies, Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo visus išteklius suskirsto pagal valstybes nares ir pagal metus,
  pasiremdama naujausiais
  Eurostato
  nustatytais kriterijais, t.y.: |
| a) | labai didelį skurdą patiriančių asmenų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. ... (BNR) ir nepažeisdama šio straipsnio 4 dalies, Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo visus išteklius suskirsto pagal valstybes nares ir pagal metus,
  atsižvelgdama į šiuos
  Eurostato
  nustatytus kriterijus:

3.   Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. ... (BNR) ir nepažeisdama šio straipsnio 4 dalies, Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo visus išteklius suskirsto pagal valstybes nares ir pagal metus,
  pasiremdama naujausiais
  Eurostato
  nustatytais kriterijais, t.y.:

a)

labai didelį skurdą patiriančių asmenų skaičių;

| a) | labai didelį skurdą patiriančių asmenų skaičių
  kaip bendro gyventojų skaičiaus procentinę dalį
  ; |
| --- | --- |

a)

labai didelį skurdą patiriančių asmenų skaičių
  kaip bendro gyventojų skaičiaus procentinę dalį
  ;

| b) | labai mažo užimtumo namų ūkiuose gyvenančių asmenų skaičių. |
| --- | --- |

b)

labai mažo užimtumo namų ūkiuose gyvenančių asmenų skaičių.

| b) | labai mažo užimtumo namų ūkiuose gyvenančių asmenų
  skaičiaus pokytį. |
| --- | --- |

b)

labai mažo užimtumo namų ūkiuose gyvenančių asmenų
  skaičiaus pokytį.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo visos valstybės narės Komisijai pateikia po vieną veiksmų programą, apimančią laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir joje: | 1.   Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo visos valstybės narės Komisijai pateikia po vieną veiksmų programą, apimančią laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir joje: |
| | -a) | nurodo paskirtų naudotinų asignavimų sumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo visos valstybės narės Komisijai pateikia po vieną veiksmų programą, apimančią laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir joje:

1.   Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo visos valstybės narės Komisijai pateikia po vieną veiksmų programą, apimančią laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir joje:

-a)

nurodo paskirtų naudotinų asignavimų sumą;

| a
  ) | įvardija ir
  pagrindžia pasirinktą (-as) materialinio nepritekliaus problemą (-as), kuri (-ios) bus sprendžiama (-os)
  pagal veiksmų programą
  , ir aprašo
  kiekvieną konkrečią materialinio nepritekliaus problemą
  , nurodydamos pagrindinius ypatumus
  ir maisto ar prekių skirstymo tikslus bei teiktinas papildomas priemones,
  atsižvelgiant į ex ante vertinimo, atlikto pagal 14 straipsnį, rezultatus; |
| --- | --- |

a
  )

įvardija ir
  pagrindžia pasirinktą (-as) materialinio nepritekliaus problemą (-as), kuri (-ios) bus sprendžiama (-os)
  pagal veiksmų programą
  , ir aprašo
  kiekvieną konkrečią materialinio nepritekliaus problemą
  , nurodydamos pagrindinius ypatumus
  ir maisto ar prekių skirstymo tikslus bei teiktinas papildomas priemones,
  atsižvelgiant į ex ante vertinimo, atlikto pagal 14 straipsnį, rezultatus;

| a) | pagrindžia pasirinktą (-as) materialinio nepritekliaus problemą (-as), kuri (-ios) bus sprendžiama (-os) ir aprašo
  veiksmų programą,
  nurodydamos pagrindinius ypatumus, atsižvelgiant į ex ante vertinimo, atlikto pagal 14 straipsnį, rezultatus; |
| --- | --- |

a)

pagrindžia pasirinktą (-as) materialinio nepritekliaus problemą (-as), kuri (-ios) bus sprendžiama (-os) ir aprašo
  veiksmų programą,
  nurodydamos pagrindinius ypatumus, atsižvelgiant į ex ante vertinimo, atlikto pagal 14 straipsnį, rezultatus;

| b) | pateikia atitinkamos (-ų) nacionalinės (-ių) sistemos (-ų), skirtos (-ų) kiekvienai materialinio nepritekliaus problemai spręsti, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

pateikia atitinkamos (-ų) nacionalinės (-ių) sistemos (-ų), skirtos (-ų) kiekvienai materialinio nepritekliaus problemai spręsti, aprašymą;

| b) | pateikia atitinkamos (-ų) nacionalinės (-ių) sistemos (-ų), skirtos (-ų) kiekvienai materialinio nepritekliaus problemai spręsti, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

pateikia atitinkamos (-ų) nacionalinės (-ių) sistemos (-ų), skirtos (-ų) kiekvienai materialinio nepritekliaus problemai spręsti, aprašymą;

| c) | pateikia priemonės, pagal kurią nustatomi labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai, aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti; |
| --- | --- |

c)

pateikia priemonės, pagal kurią nustatomi labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai, aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;

| c) | pateikia priemonės, pagal kurią nustatomi labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai, aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti; |
| --- | --- |

c)

pateikia priemonės, pagal kurią nustatomi labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai, aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;

| d) | nurodo veiksmų atrankos kriterijus ir pateikia atrankos priemonės aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti; |
| --- | --- |

d)

nurodo veiksmų atrankos kriterijus ir pateikia atrankos priemonės aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;

| d) | nurodo veiksmų atrankos kriterijus ir pateikia atrankos priemonės aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti; |
| --- | --- |

d)

nurodo veiksmų atrankos kriterijus ir pateikia atrankos priemonės aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;

| e) | nurodo organizacijų partnerių atrankos kriterijus, prireikus įvardija materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti; |
| --- | --- |

e)

nurodo organizacijų partnerių atrankos kriterijus, prireikus įvardija materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;

| e) | nurodo organizacijų partnerių atrankos kriterijus, prireikus įvardija materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti; |
| --- | --- |

e)

nurodo organizacijų partnerių atrankos kriterijus, prireikus įvardija materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;

| f) | pateikia priemonės, kuria papildoma Europos socialinio fondo veikla, aprašymą; |
| --- | --- |

f)

pateikia priemonės, kuria papildoma Europos socialinio fondo veikla, aprašymą;

| f) | pateikia priemonės, kuria papildoma Europos socialinio fondo veikla, aprašymą,
  kuriame aiškiai atskiriama šių dviejų fondų veikla; |
| --- | --- |

f)

pateikia priemonės, kuria papildoma Europos socialinio fondo veikla, aprašymą,
  kuriame aiškiai atskiriama šių dviejų fondų veikla;

| (fa) | aprašo konkrečias priemone ir lėšas, skirtas 5 straipsnyje nustatytiems principams įgyvendinti. |
| --- | --- |

(fa)

aprašo konkrečias priemone ir lėšas, skirtas 5 straipsnyje nustatytiems principams įgyvendinti.

| g) | pateikia veiksmų programos įgyvendinimo nuostatų aprašymą, kuriame nurodo vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją instituciją (jei taikytina), audito instituciją ir instituciją, kuriai Komisija perves lėšas, ir aprašo stebėsenos tvarką; |
| --- | --- |

g)

pateikia veiksmų programos įgyvendinimo nuostatų aprašymą, kuriame nurodo vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją instituciją (jei taikytina), audito instituciją ir instituciją, kuriai Komisija perves lėšas, ir aprašo stebėsenos tvarką;

| g) | pateikia veiksmų programos įgyvendinimo nuostatų aprašymą, kuriame nurodo vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją instituciją (jei taikytina), audito instituciją ir instituciją, kuriai Komisija perves lėšas, ir aprašo stebėsenos tvarką; |
| --- | --- |

g)

pateikia veiksmų programos įgyvendinimo nuostatų aprašymą, kuriame nurodo vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją instituciją (jei taikytina), audito instituciją ir instituciją, kuriai Komisija perves lėšas, ir aprašo stebėsenos tvarką;

| h) | pateikia priemonių, kurių imtasi siekiant įtraukti kompetentingas regionų, vietos ir kitas viešąsias institucijas, pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas ir įstaigas, atsakingas už lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą, aprašymą; |
| --- | --- |

h)

pateikia priemonių, kurių imtasi siekiant įtraukti kompetentingas regionų, vietos ir kitas viešąsias institucijas, pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas ir įstaigas, atsakingas už lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą, aprašymą;

| h) | pateikia priemonių, kurių imtasi siekiant įtraukti kompetentingas regionų, vietos ir kitas viešąsias institucijas, pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas ir įstaigas, atsakingas už lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą, aprašymą; |
| --- | --- |

h)

pateikia priemonių, kurių imtasi siekiant įtraukti kompetentingas regionų, vietos ir kitas viešąsias institucijas, pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas ir įstaigas, atsakingas už lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą, aprašymą;

| i) | pateikia planuojamo techninės pagalbos naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymą, įskaitant veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusius su veiksmų programos įgyvendinimu, stiprinti; |
| --- | --- |

i)

pateikia planuojamo techninės pagalbos naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymą, įskaitant veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusius su veiksmų programos įgyvendinimu, stiprinti;

| i) | pateikia planuojamo techninės pagalbos naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymą, įskaitant veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusius su veiksmų programos įgyvendinimu, stiprinti; |
| --- | --- |

i)

pateikia planuojamo techninės pagalbos naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymą, įskaitant veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusius su veiksmų programos įgyvendinimu, stiprinti;

| j) | pateikia finansavimo planą, kurį sudaro dvi lentelės: |
| --- | --- |

j)

pateikia finansavimo planą, kurį sudaro dvi lentelės:

| j) | pateikia finansavimo planą, kurį sudaro dvi lentelės: |
| --- | --- |

j)

pateikia finansavimo planą, kurį sudaro dvi lentelės:

| | i) | lentelė, kurioje nurodoma kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18 straipsnį finansinių asignavimų suma; |
| --- | --- | --- |

i)

lentelė, kurioje nurodoma kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18 straipsnį finansinių asignavimų suma;

| | i) | lentelė, kurioje nurodoma kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18 straipsnį finansinių asignavimų suma; |
| --- | --- | --- |

i)

lentelė, kurioje nurodoma kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18 straipsnį finansinių asignavimų suma;

| | ii) | lentelė, kurioje nurodoma visa viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės. |
| --- | --- | --- |

ii)

lentelė, kurioje nurodoma visa viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės.

| | ii) | lentelė, kurioje nurodoma visa viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės. |
| --- | --- | --- |

ii)

lentelė, kurioje nurodoma visa viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės.

Maistą
  ar prekes
  tiesiogiai tiekiančios organizacijos partnerės, nurodytos e dalyje, pačios imasi materialinę pagalbą papildančios veiklos, kuria siekiama socialinės labiausiai skurstančių asmenų įtraukties, neatsižvelgdamos į tai, ar ši veikla finansuojama Fondo lėšomis ar ne.

Maistą
  ir (arba) būtiniausią materialinę pagalbą
  tiesiogiai
  arba bendradarbiaujant su kitomis organizacijomis
  tiekiančios organizacijos partnerės, nurodytos e dalyje, pačios imasi pagalbą maistu papildančios veiklos, kuria siekiama socialinės labiausiai skurstančių asmenų įtraukties, neatsižvelgdamos į tai, ar ši veikla finansuojama Fondo lėšomis ar ne.

2.   Veiksmų programas rengia valstybės narės arba bet kuri kita jų paskirta institucija, bendradarbiaudama su kompetentingomis regionų, vietos ir kitomis valdžios institucijomis,
  taip pat pilietinei visuomenei atstovaujančiomis įstaigomis ir įstaigomis, atsakingomis už lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą.

2.   Veiksmų programas rengia valstybės narės arba bet kuri kita jų paskirta institucija, bendradarbiaudama su kompetentingomis regionų, vietos ir kitomis valdžios institucijomis
  ir kiais suinteresuotaisiais subjektais.


  Valstybės narės užtikrina, kad veiklos programos bus glaudžiai susijusios su nacionaline socialinės įtraukties politika.

3.   Valstybės narės parengia savo veiksmų programas pagal I priede pateiktą šabloną.

3.   Valstybės narės parengia savo veiksmų programas pagal I priede pateiktą šabloną.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybė narė gali pateikti prašymą pakeisti veiksmų programą. Kartu pateikiama pakeista veiksmų programa ir pakeitimo pagrindimas. | 1. | Valstybė narė gali pateikti prašymą pakeisti veiksmų programą. Kartu pateikiama pakeista veiksmų programa ir pakeitimo pagrindimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybė narė gali pateikti prašymą pakeisti veiksmų programą. Kartu pateikiama pakeista veiksmų programa ir pakeitimo pagrindimas.

1.

Valstybė narė gali pateikti prašymą pakeisti veiksmų programą. Kartu pateikiama pakeista veiksmų programa ir pakeitimo pagrindimas.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Platforma | Keitimasis gerąja praktika |
| Komisija,
  siekdama palengvinti patirties mainus
  ,
  sustiprinti pajėgumus ir sudaryti sąlygas tinklams kurti,
  taip pat
  siekdama palengvinti atitinkamų nefinansinės pagalbos teikimo labiausiai skurstantiems asmenims rezultatų sklaidą, įsteigia Sąjungos lygmens platformą
  . | Komisija
  sudaro sąlygas patirties mainams
  ,
  pajėgumų stiprinimui
  ,
  tinklų kūrimui ir socialinėms inovacijoms Sąjungos lygmeniu,
  taip pat
  sieja visų valstybių narių organizacijas partneres ir kitas suinteresuotąsias šalis
  . |
| Be to, bent kartą per metus Komisija Sąjungos lygmeniu dėl Fondo paramos įgyvendinimo konsultuojasi su organizacijoms partnerėms atstovaujančiomis organizacijomis. | Be to, bent kartą per metus Komisija Sąjungos lygmeniu dėl Fondo paramos įgyvendinimo konsultuojasi su organizacijoms partnerėms atstovaujančiomis organizacijomis
  ir po to tinkamu laiku pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai
  . |
| | Komisija taip pat sudaro sąlygas internetu skleisti atitinkamus su Fondu susijusias išvadas, ataskaitas ir informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Platforma

Keitimasis gerąja praktika

Komisija,
  siekdama palengvinti patirties mainus
  ,
  sustiprinti pajėgumus ir sudaryti sąlygas tinklams kurti,
  taip pat
  siekdama palengvinti atitinkamų nefinansinės pagalbos teikimo labiausiai skurstantiems asmenims rezultatų sklaidą, įsteigia Sąjungos lygmens platformą
  .

Komisija
  sudaro sąlygas patirties mainams
  ,
  pajėgumų stiprinimui
  ,
  tinklų kūrimui ir socialinėms inovacijoms Sąjungos lygmeniu,
  taip pat
  sieja visų valstybių narių organizacijas partneres ir kitas suinteresuotąsias šalis
  .

Be to, bent kartą per metus Komisija Sąjungos lygmeniu dėl Fondo paramos įgyvendinimo konsultuojasi su organizacijoms partnerėms atstovaujančiomis organizacijomis.

Be to, bent kartą per metus Komisija Sąjungos lygmeniu dėl Fondo paramos įgyvendinimo konsultuojasi su organizacijoms partnerėms atstovaujančiomis organizacijomis
  ir po to tinkamu laiku pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai
  .

Komisija taip pat sudaro sąlygas internetu skleisti atitinkamus su Fondu susijusias išvadas, ataskaitas ir informaciją.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   2015–2022 m. valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia metinę veiksmų programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą. | 1.   2015–2022 m. valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia metinę veiksmų programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą. |
| 2.   Valstybės narės pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį parengia metinę įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant bendrų išteklių ir rezultatų rodiklių sąrašą. | 2.   Valstybės narės pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį parengia metinę įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant bendrų išteklių ir rezultatų rodiklių sąrašą. |
| | Šie rodikliai apima: |
| | a) | naujausius socialinės politikos išlaidų, susijusių su dideliu materialiniu nepritekliumi, pokyčius absoliučiais dydžiais, siejant su BVP ir siejant su bendromis viešosiomis išlaidomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   2015–2022 m. valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia metinę veiksmų programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą.

1.   2015–2022 m. valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia metinę veiksmų programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą.

2.   Valstybės narės pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį parengia metinę įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant bendrų išteklių ir rezultatų rodiklių sąrašą.

2.   Valstybės narės pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį parengia metinę įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant bendrų išteklių ir rezultatų rodiklių sąrašą.

Šie rodikliai apima:

a)

naujausius socialinės politikos išlaidų, susijusių su dideliu materialiniu nepritekliumi, pokyčius absoliučiais dydžiais, siejant su BVP ir siejant su bendromis viešosiomis išlaidomis;

| b) | naujausius socialinės politikos teisės aktų, kuriais reglamentuojamos paramos gavėjų ir kitų organizacijų, kovojančių su dideliu materialiniu nepritekliumi, galimybės gauti finansavimą, pokyčius. |
| --- | --- |

b)

naujausius socialinės politikos teisės aktų, kuriais reglamentuojamos paramos gavėjų ir kitų organizacijų, kovojančių su dideliu materialiniu nepritekliumi, galimybės gauti finansavimą, pokyčius.

3.   Metinės įgyvendinimo ataskaitos yra priimtinos, jei jose pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal 2 dalyje nurodytą pavyzdį, įskaitant bendrus rodiklius. Jei ataskaita nepriimtina, Komisija valstybei narei apie tai praneša per 15 darbo dienų nuo metinės įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos. Jei Komisija per šį terminą tokio pranešimo neatsiunčia, ataskaita laikoma priimtina.

3.   Metinės įgyvendinimo ataskaitos yra priimtinos, jei jose pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal 2 dalyje nurodytą pavyzdį, įskaitant bendrus rodiklius. Jei ataskaita nepriimtina, Komisija valstybei narei apie tai praneša per 15 darbo dienų nuo metinės įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos. Jei Komisija per šį terminą tokio pranešimo neatsiunčia, ataskaita laikoma priimtina.

4.   Komisija išnagrinėja metinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei pateikia per du mėnesius nuo metinės įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos.

4.   Komisija išnagrinėja metinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei pateikia per du mėnesius nuo metinės įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos.

Jei Komisija per šį terminą pastabų nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.

Jei Komisija per šį terminą pastabų nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.

5.   Valstybė narė galutinę veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia iki 2023 m. rugsėjo 30 d.

5.   Valstybė narė galutinę veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitą Komisijai, Parlamentui ir Tarybai pateikia iki 2023 m. rugsėjo 30 d.

Valstybės narės parengia galutinę įgyvendinimo ataskaitą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.

Valstybės narės parengia galutinę įgyvendinimo ataskaitą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.

Komisija išnagrinėja galutinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei pateikia per penkis mėnesius nuo galutinės ataskaitos gavimo dienos.

Komisija išnagrinėja galutinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei pateikia per penkis mėnesius nuo galutinės ataskaitos gavimo dienos.

Jei Komisija per šį terminą pastabų nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.

Jei Komisija per šį terminą pastabų nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.

6.   Komisija įgyvendinimo aktu patvirtina metinės įgyvendinimo ataskaitos, įskaitant bendrų rodiklių sąrašą, ir galutinės įgyvendinimo ataskaitos pavyzdžius. Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

6.   Komisija įgyvendinimo aktu patvirtina metinės įgyvendinimo ataskaitos, įskaitant bendrų rodiklių sąrašą, ir galutinės įgyvendinimo ataskaitos pavyzdžius. Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

7.   Komisija valstybei narei gali pateikti pastabų dėl veiksmų programos įgyvendinimo. Vadovaujančioji institucija per tris mėnesius praneša Komisijai apie įgyvendintas taisomąsias priemones.

7.   Komisija valstybei narei gali pateikti pastabų dėl veiksmų programos įgyvendinimo. Vadovaujančioji institucija per tris mėnesius praneša Komisijai apie įgyvendintas taisomąsias priemones.

8.   Vadovaujančioji institucija viešai paskelbia kiekvienos metinės ir galutinės įgyvendinimo ataskaitos santrauką.

8.   Vadovaujančioji institucija viešai paskelbia kiekvienos metinės ir galutinės įgyvendinimo ataskaitos santrauką.

8a.
     
  Komisija tinkamu laiku Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinių ir galutinių įgyvendinimo ataskaitų santrauką.

8b.
     
  Nustatant įgyvendinimo ataskaitų teikimo procedūrą užtikrinama, kad ji nebūtų itin sudėtinga, atsižvelgiant į skiriamas lėšas ir pagalbos pobūdį, ir kad ja nebūtų sudaroma nereikalingos administracinės naštos.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dvišalis
  peržiūros
  posėdis | Dvišaliai
  peržiūros
  posėdžiai |
| 1.   2014–2022 m. Komisija ir kiekviena valstybė narė kasmet susitinka, nebent susitarta kitaip, įgyvendinant veiksmų programą padarytai pažangai įvertinti; vertindamos jos atsižvelgia į metinę įgyvendinimo ataskaitą ir prireikus 11 straipsnio 7 dalyje nurodytas Komisijos pastabas. | 1.   2014–2022 m. Komisija ir kiekviena valstybė narė kasmet susitinka, nebent susitarta kitaip, įgyvendinant veiksmų programą padarytai pažangai įvertinti; vertindamos jos atsižvelgia į metinę įgyvendinimo ataskaitą ir prireikus 11 straipsnio 7 dalyje nurodytas Komisijos pastabas. |
| 2.   Dvišaliam peržiūros posėdžiui pirmininkauja Komisija. | 2.   Dvišaliam peržiūros posėdžiui pirmininkauja Komisija. |
| 3.   Valstybė narė užtikrina, kad į visas po posėdžio Komisijos pateiktas pastabas būtų tinkamai atsižvelgta. | 3.   Valstybė narė užtikrina, kad į visas po posėdžio Komisijos pateiktas pastabas būtų tinkamai atsižvelgta
  , ir jomis remiasi kitų ar, atitinkamai, vėlesnių metų įgyvendinimo ataskaitoje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Dvišalis
  peržiūros
  posėdis

Dvišaliai
  peržiūros
  posėdžiai

1.   2014–2022 m. Komisija ir kiekviena valstybė narė kasmet susitinka, nebent susitarta kitaip, įgyvendinant veiksmų programą padarytai pažangai įvertinti; vertindamos jos atsižvelgia į metinę įgyvendinimo ataskaitą ir prireikus 11 straipsnio 7 dalyje nurodytas Komisijos pastabas.

1.   2014–2022 m. Komisija ir kiekviena valstybė narė kasmet susitinka, nebent susitarta kitaip, įgyvendinant veiksmų programą padarytai pažangai įvertinti; vertindamos jos atsižvelgia į metinę įgyvendinimo ataskaitą ir prireikus 11 straipsnio 7 dalyje nurodytas Komisijos pastabas.

2.   Dvišaliam peržiūros posėdžiui pirmininkauja Komisija.

2.   Dvišaliam peržiūros posėdžiui pirmininkauja Komisija.

3.   Valstybė narė užtikrina, kad į visas po posėdžio Komisijos pateiktas pastabas būtų tinkamai atsižvelgta.

3.   Valstybė narė užtikrina, kad į visas po posėdžio Komisijos pateiktas pastabas būtų tinkamai atsižvelgta
  , ir jomis remiasi kitų ar, atitinkamai, vėlesnių metų įgyvendinimo ataskaitoje
  .

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės suteikia išteklius, kurių reikia vertinimams atlikti, ir užtikrina, kad būtų nustatyta vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis apie 11 straipsnyje nurodytus bendrus rodiklius, parengimo ir surinkimo tvarka. | 1.   Valstybės narės suteikia išteklius, kurių reikia vertinimams atlikti, ir užtikrina, kad būtų nustatyta vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis apie 11 straipsnyje nurodytus bendrus rodiklius, parengimo ir surinkimo tvarka. |
| 2.   Vertinimus atlieka ekspertai, funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už veiksmų programos įgyvendinimą atsakingos institucijos. Visi vertinimai skelbiami viešai pateikiant visas jų dalis. | 2.   Vertinimus atlieka ekspertai, funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už veiksmų programos įgyvendinimą atsakingos institucijos. Visi vertinimai skelbiami viešai pateikiant visas jų dalis
  , tačiau juose jokiu būdu negali būti nurodyta informacija, susijusi su galutinių paramos gavėjų tapatybe
  . |
| | 2a.
     
  Vertinimai neturi būti itin sudėtingi, palyginti su skiriamomis lėšomis ar pagalbos pobūdžiu, ir jais neturi būti sudaroma nereikalingos administracinės naštos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės suteikia išteklius, kurių reikia vertinimams atlikti, ir užtikrina, kad būtų nustatyta vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis apie 11 straipsnyje nurodytus bendrus rodiklius, parengimo ir surinkimo tvarka.

1.   Valstybės narės suteikia išteklius, kurių reikia vertinimams atlikti, ir užtikrina, kad būtų nustatyta vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant duomenis apie 11 straipsnyje nurodytus bendrus rodiklius, parengimo ir surinkimo tvarka.

2.   Vertinimus atlieka ekspertai, funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už veiksmų programos įgyvendinimą atsakingos institucijos. Visi vertinimai skelbiami viešai pateikiant visas jų dalis.

2.   Vertinimus atlieka ekspertai, funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už veiksmų programos įgyvendinimą atsakingos institucijos. Visi vertinimai skelbiami viešai pateikiant visas jų dalis
  , tačiau juose jokiu būdu negali būti nurodyta informacija, susijusi su galutinių paramos gavėjų tapatybe
  .

2a.
     
  Vertinimai neturi būti itin sudėtingi, palyginti su skiriamomis lėšomis ar pagalbos pobūdžiu, ir jais neturi būti sudaroma nereikalingos administracinės naštos.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės atlieka veiksmų programos ex ante vertinimą. | 1.   Valstybės narės atlieka veiksmų programos ex ante vertinimą. |
| 2.   Už ex ante vertinimo atlikimą atsako už veiksmų programų parengimą atsakinga institucija. Ex ante vertinimas Komisijai pateikiamas kartu su veiksmų programa, taip pat pateikiama santrauka. | 2.   Už ex ante vertinimo atlikimą atsako už veiksmų programų parengimą atsakinga institucija. Ex ante vertinimas Komisijai pateikiamas kartu su veiksmų programa, taip pat pateikiama santrauka. |
| 3.   Atliekant ex ante vertinimus vertinama: | 3.   Atliekant ex ante vertinimus vertinama: |
| a) | indėlis siekiant Sąjungos tikslo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln., atsižvelgiant į materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti ir nacionalines aplinkybes, susijusias su skurdu, socialine atskirtimi ir materialiniu nepritekliumi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės atlieka veiksmų programos ex ante vertinimą.

1.   Valstybės narės atlieka veiksmų programos ex ante vertinimą.

2.   Už ex ante vertinimo atlikimą atsako už veiksmų programų parengimą atsakinga institucija. Ex ante vertinimas Komisijai pateikiamas kartu su veiksmų programa, taip pat pateikiama santrauka.

2.   Už ex ante vertinimo atlikimą atsako už veiksmų programų parengimą atsakinga institucija. Ex ante vertinimas Komisijai pateikiamas kartu su veiksmų programa, taip pat pateikiama santrauka.

3.   Atliekant ex ante vertinimus vertinama:

3.   Atliekant ex ante vertinimus vertinama:

a)

indėlis siekiant Sąjungos tikslo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln., atsižvelgiant į materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti ir nacionalines aplinkybes, susijusias su skurdu, socialine atskirtimi ir materialiniu nepritekliumi;

| a) | indėlis siekiant Sąjungos tikslo iki 2020 m. 
  skurstančių
  žmonių
  ir žmonių
  , kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln., atsižvelgiant į materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti ir nacionalines aplinkybes, susijusias su skurdu, socialine atskirtimi ir materialiniu nepritekliumi; |
| --- | --- |

a)

indėlis siekiant Sąjungos tikslo iki 2020 m. 
  skurstančių
  žmonių
  ir žmonių
  , kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent 20 mln., atsižvelgiant į materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti ir nacionalines aplinkybes, susijusias su skurdu, socialine atskirtimi ir materialiniu nepritekliumi;

| aa) | indėlis mažinant maisto švaistymą; |
| --- | --- |

aa)

indėlis mažinant maisto švaistymą;

| b) | siūlomos veiksmų programos vidaus nuoseklumas ir jos ryšys su kitomis susijusiomis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

siūlomos veiksmų programos vidaus nuoseklumas ir jos ryšys su kitomis susijusiomis finansinėmis priemonėmis;

| b) | siūlomos veiksmų programos vidaus nuoseklumas ir jos ryšys su kitomis susijusiomis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

siūlomos veiksmų programos vidaus nuoseklumas ir jos ryšys su kitomis susijusiomis finansinėmis priemonėmis;

| c) | paskirtų biudžeto išteklių derėjimas su veiksmų programos tikslais; |
| --- | --- |

c)

paskirtų biudžeto išteklių derėjimas su veiksmų programos tikslais;

| c) | paskirtų biudžeto išteklių derėjimas su veiksmų programos tikslais; |
| --- | --- |

c)

paskirtų biudžeto išteklių derėjimas su veiksmų programos tikslais;

| d) | tikėtino išdirbio
  indėlis siekiant
  rezultatų
  ; |
| --- | --- |

d)

tikėtino išdirbio
  indėlis siekiant
  rezultatų
  ;

| d) | tikėtinas
  indėlis siekiant
  Fondo tikslų
  ; |
| --- | --- |

d)

tikėtinas
  indėlis siekiant
  Fondo tikslų
  ;

| da) | veiksmingas atitinkamų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas į veiklos programos kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

da)

veiksmingas atitinkamų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas į veiklos programos kūrimą ir įgyvendinimą;

| e) | veiksmų programos stebėsenos ir duomenų, reikalingų vertinimui, rinkimo tvarkos tinkamumas. |
| --- | --- |

e)

veiksmų programos stebėsenos ir duomenų, reikalingų vertinimui, rinkimo tvarkos tinkamumas.

| e) | veiksmų programos stebėsenos ir duomenų, reikalingų vertinimui, rinkimo tvarkos tinkamumas. |
| --- | --- |

e)

veiksmų programos stebėsenos ir duomenų, reikalingų vertinimui, rinkimo tvarkos tinkamumas.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programavimo laikotarpiu vadovaujančioji institucija
  gali vertinti
  veiksmų programos veiksmingumą ir efektyvumą. | 1.   Programavimo laikotarpiu vadovaujančioji institucija
  vertina
  veiksmų programos veiksmingumą ir efektyvumą. |
| 2.   2017 ir 2021 m. vadovaujančioji institucija atlieka struktūrinį galutinių gavėjų tyrimą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį. Komisija
  šį šabloną
  patvirtina įgyvendinimo
  aktu
  . Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. | 2.   2017 ir 2021 m. vadovaujančioji institucija atlieka struktūrinį galutinių gavėjų tyrimą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį. Komisija
  , pasitarusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais,
  patvirtina įgyvendinimo
  aktus, kuriais nustatomas šablonas
  . Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. |
| 3.   Komisija gali savo iniciatyva vertinti veiksmų programas. | 3.   Komisija gali savo iniciatyva vertinti veiksmų programas. |
| | 3a.
     
  Vėliausiai iki 2018 m. kovo mėn. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia Fondo tarpinį vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Programavimo laikotarpiu vadovaujančioji institucija
  gali vertinti
  veiksmų programos veiksmingumą ir efektyvumą.

1.   Programavimo laikotarpiu vadovaujančioji institucija
  vertina
  veiksmų programos veiksmingumą ir efektyvumą.

2.   2017 ir 2021 m. vadovaujančioji institucija atlieka struktūrinį galutinių gavėjų tyrimą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį. Komisija
  šį šabloną
  patvirtina įgyvendinimo
  aktu
  . Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   2017 ir 2021 m. vadovaujančioji institucija atlieka struktūrinį galutinių gavėjų tyrimą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį. Komisija
  , pasitarusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais,
  patvirtina įgyvendinimo
  aktus, kuriais nustatomas šablonas
  . Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

3.   Komisija gali savo iniciatyva vertinti veiksmų programas.

3.   Komisija gali savo iniciatyva vertinti veiksmų programas.

3a.
     
  Vėliausiai iki 2018 m. kovo mėn. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia Fondo tarpinį vertinimą.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, taip pat padedama išorės ekspertų, atlieka ex post vertinimą, siekdama įvertinti pasiektų rezultatų
  veiksmingumą ir
  tvarumą bei išmatuoti papildomą Fondo naudą. Ex post vertinimas užbaigiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d. | Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, taip pat padedama išorės ekspertų, atlieka ex post vertinimą, siekdama įvertinti
  Fondo veiksmingumą ir efektyvumą bei
  pasiektų rezultatų tvarumą bei išmatuoti papildomą Fondo naudą. Ex post vertinimas užbaigiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, taip pat padedama išorės ekspertų, atlieka ex post vertinimą, siekdama įvertinti pasiektų rezultatų
  veiksmingumą ir
  tvarumą bei išmatuoti papildomą Fondo naudą. Ex post vertinimas užbaigiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d.

Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, taip pat padedama išorės ekspertų, atlieka ex post vertinimą, siekdama įvertinti
  Fondo veiksmingumą ir efektyvumą bei
  pasiektų rezultatų tvarumą bei išmatuoti papildomą Fondo naudą. Ex post vertinimas užbaigiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės teikia informaciją apie Fondo remiamus veiksmus ir tuos veiksmus viešina. Informacija turi būti skiriama labiausiai skurstantiems asmenims, žiniasklaidai
  ir visuomenei. Joje
  pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir užtikrinama, kad Fondo
  parama
  būtų
  aiškiai matoma
  . | 1.   
  Komisija ir
  valstybės narės teikia informaciją apie Fondo remiamus veiksmus ir tuos veiksmus viešina. Informacija
  pirmiausia
  turi būti skiriama labiausiai skurstantiems asmenims,
  taip pat visuomenei ir
  žiniasklaidai
  . Informacijoje
  pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir užtikrinama, kad Fondo
  , valstybių narių ir organizacijų partnerių indėlis siekiant Sąjungos socialinės sanglaudos tikslų
  būtų
  matomas, o galutiniai gavėjai nebūtų stigmatizuojami
  . |
| 2.   Siekdama užtikrinti Fondo paramos skaidrumą, vadovaujančioji institucija CSV arba XML formatu parengia Fondo finansuojamų veiksmų sąrašą, kuris skelbiamas svetainėje. Sąraše nurodomas bent paramos gavėjo pavadinimas, adresas ir jam skirta Sąjungos finansavimo suma bei materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti. | 2.   Siekdama užtikrinti Fondo paramos skaidrumą, vadovaujančioji institucija CSV arba XML formatu parengia Fondo finansuojamų veiksmų sąrašą, kuris skelbiamas svetainėje. Sąraše nurodomas bent paramos gavėjo pavadinimas, adresas ir jam skirta Sąjungos finansavimo suma bei materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti. |
| Veiksmų sąrašas atnaujinamas bent kas dvylika mėnesių. | Veiksmų sąrašas atnaujinamas bent kas dvylika mėnesių. |
| 3.   Įgyvendinant veiksmą, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės informuoja visuomenę apie iš Fondo gautą paramą, gerai matomoje vietoje ir kiekvienoje vietoje, kurioje teikiama pagalba maistu
  ar prekėmis
  ir taikomos papildomos priemonės, iškabindamos bent vieną plakatą (ne mažesnį kaip A3 formato), kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir Sąjungos finansinę paramą, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma dėl maisto ar prekių skirstymo aplinkybių. | 3.   Įgyvendinant veiksmą, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės informuoja visuomenę apie iš Fondo gautą paramą, gerai matomoje vietoje ir kiekvienoje vietoje, kurioje teikiama pagalba maistu ir
  (arba) pagrindinė materialinė pagalba ir
  taikomos papildomos priemonės,
  nestigmatizuojant galutinių gavėjų
  iškabindamos
  arba
  bent vieną plakatą (ne mažesnį kaip A3 formato), kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir Sąjungos finansinę paramą
  , arba deramo dydžio Sąjungos vėliavą
  , išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma dėl maisto ar prekių skirstymo aplinkybių. |
| Interneto svetaines turintys paramos gavėjai ir organizacijos partnerės jose taip pat glaustai aprašo veiksmą, jo tikslus ir rezultatus bei pabrėžia Sąjungos finansinę paramą. | Interneto svetaines turintys paramos gavėjai ir organizacijos partnerės jose taip pat glaustai aprašo veiksmą, jo tikslus ir rezultatus bei pabrėžia Sąjungos finansinę paramą. |
| 4.   Visose paramos gavėjo ir organizacijos partnerės informavimo ir komunikacijos priemonėse pažymima Fondo parama veiksmui, pateikiant Sąjungos skiriamąjį ženklą ir nuorodą į Sąjungą ir Fondą. | 4.   Visose paramos gavėjo ir organizacijos partnerės informavimo ir komunikacijos priemonėse pažymima Fondo parama veiksmui, pateikiant Sąjungos skiriamąjį ženklą ir nuorodą į Sąjungą ir Fondą. |
| 5.   Vadovaujančioji institucija informuoja paramos gavėjus apie veiksmų sąrašo paskelbimą pagal 2 dalį. Vadovaujančioji institucija suteikia informaciją ir viešinimo priemonių rinkinius, taip pat elektroninių formų pavyzdžius, kad padėtų paramos gavėjams ir organizacijoms partnerėms įvykdyti 3 dalyje nurodytus įsipareigojimus. | 5.   Vadovaujančioji institucija informuoja paramos gavėjus apie veiksmų sąrašo paskelbimą pagal 2 dalį. Vadovaujančioji institucija suteikia informaciją ir viešinimo priemonių rinkinius, taip pat elektroninių formų pavyzdžius, kad padėtų paramos gavėjams ir organizacijoms partnerėms įvykdyti 3 dalyje nurodytus įsipareigojimus. |
| 6.   Tvarkant asmens duomenis pagal
  šį straipsnį
  , vadovaujančioji institucija, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės laikosi Direktyvos 95/46/EB. | 6.   Tvarkant asmens duomenis pagal
  13–17 straipsnius
  , vadovaujančioji institucija, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės laikosi Direktyvos 95/46/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės teikia informaciją apie Fondo remiamus veiksmus ir tuos veiksmus viešina. Informacija turi būti skiriama labiausiai skurstantiems asmenims, žiniasklaidai
  ir visuomenei. Joje
  pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir užtikrinama, kad Fondo
  parama
  būtų
  aiškiai matoma
  .

1.   
  Komisija ir
  valstybės narės teikia informaciją apie Fondo remiamus veiksmus ir tuos veiksmus viešina. Informacija
  pirmiausia
  turi būti skiriama labiausiai skurstantiems asmenims,
  taip pat visuomenei ir
  žiniasklaidai
  . Informacijoje
  pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir užtikrinama, kad Fondo
  , valstybių narių ir organizacijų partnerių indėlis siekiant Sąjungos socialinės sanglaudos tikslų
  būtų
  matomas, o galutiniai gavėjai nebūtų stigmatizuojami
  .

2.   Siekdama užtikrinti Fondo paramos skaidrumą, vadovaujančioji institucija CSV arba XML formatu parengia Fondo finansuojamų veiksmų sąrašą, kuris skelbiamas svetainėje. Sąraše nurodomas bent paramos gavėjo pavadinimas, adresas ir jam skirta Sąjungos finansavimo suma bei materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti.

2.   Siekdama užtikrinti Fondo paramos skaidrumą, vadovaujančioji institucija CSV arba XML formatu parengia Fondo finansuojamų veiksmų sąrašą, kuris skelbiamas svetainėje. Sąraše nurodomas bent paramos gavėjo pavadinimas, adresas ir jam skirta Sąjungos finansavimo suma bei materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti.

Veiksmų sąrašas atnaujinamas bent kas dvylika mėnesių.

Veiksmų sąrašas atnaujinamas bent kas dvylika mėnesių.

3.   Įgyvendinant veiksmą, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės informuoja visuomenę apie iš Fondo gautą paramą, gerai matomoje vietoje ir kiekvienoje vietoje, kurioje teikiama pagalba maistu
  ar prekėmis
  ir taikomos papildomos priemonės, iškabindamos bent vieną plakatą (ne mažesnį kaip A3 formato), kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir Sąjungos finansinę paramą, išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma dėl maisto ar prekių skirstymo aplinkybių.

3.   Įgyvendinant veiksmą, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės informuoja visuomenę apie iš Fondo gautą paramą, gerai matomoje vietoje ir kiekvienoje vietoje, kurioje teikiama pagalba maistu ir
  (arba) pagrindinė materialinė pagalba ir
  taikomos papildomos priemonės,
  nestigmatizuojant galutinių gavėjų
  iškabindamos
  arba
  bent vieną plakatą (ne mažesnį kaip A3 formato), kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir Sąjungos finansinę paramą
  , arba deramo dydžio Sąjungos vėliavą
  , išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma dėl maisto ar prekių skirstymo aplinkybių.

Interneto svetaines turintys paramos gavėjai ir organizacijos partnerės jose taip pat glaustai aprašo veiksmą, jo tikslus ir rezultatus bei pabrėžia Sąjungos finansinę paramą.

Interneto svetaines turintys paramos gavėjai ir organizacijos partnerės jose taip pat glaustai aprašo veiksmą, jo tikslus ir rezultatus bei pabrėžia Sąjungos finansinę paramą.

4.   Visose paramos gavėjo ir organizacijos partnerės informavimo ir komunikacijos priemonėse pažymima Fondo parama veiksmui, pateikiant Sąjungos skiriamąjį ženklą ir nuorodą į Sąjungą ir Fondą.

4.   Visose paramos gavėjo ir organizacijos partnerės informavimo ir komunikacijos priemonėse pažymima Fondo parama veiksmui, pateikiant Sąjungos skiriamąjį ženklą ir nuorodą į Sąjungą ir Fondą.

5.   Vadovaujančioji institucija informuoja paramos gavėjus apie veiksmų sąrašo paskelbimą pagal 2 dalį. Vadovaujančioji institucija suteikia informaciją ir viešinimo priemonių rinkinius, taip pat elektroninių formų pavyzdžius, kad padėtų paramos gavėjams ir organizacijoms partnerėms įvykdyti 3 dalyje nurodytus įsipareigojimus.

5.   Vadovaujančioji institucija informuoja paramos gavėjus apie veiksmų sąrašo paskelbimą pagal 2 dalį. Vadovaujančioji institucija suteikia informaciją ir viešinimo priemonių rinkinius, taip pat elektroninių formų pavyzdžius, kad padėtų paramos gavėjams ir organizacijoms partnerėms įvykdyti 3 dalyje nurodytus įsipareigojimus.

6.   Tvarkant asmens duomenis pagal
  šį straipsnį
  , vadovaujančioji institucija, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės laikosi Direktyvos 95/46/EB.

6.   Tvarkant asmens duomenis pagal
  13–17 straipsnius
  , vadovaujančioji institucija, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės laikosi Direktyvos 95/46/EB.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendro finansavimo norma veiksmų programos lygmeniu
  neviršija
  85 proc. tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų. | 1.   Bendro finansavimo norma veiksmų programos lygmeniu
  siekia
  85 proc. tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų.
  Ji gali būti padidinta susidarius 19 straipsnio 1 dalyje apibūdintoms aplinkybėms. Valstybės narės gali laisvai remti Fondo iniciatyvas skirdamos papildomų nacionalinių lėšų. |
| | 1a.
     
  Paramos gavėjai jokiomis aplinkybėmis bendrai nefinansuoja šio Fondo veiksmų. |
| 2.   Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, nustatoma veiksmų programai taikytina bendro finansavimo norma ir didžiausia galima Fondo paramos suma. | 2.   Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, nustatoma veiksmų programai taikytina bendro finansavimo norma ir didžiausia galima Fondo paramos suma. |
| 3.   Komisijos iniciatyva arba jos vardu įgyvendinamos techninės pagalbos priemonės gali būti finansuojamos 100 proc. | 3.   Komisijos iniciatyva arba jos vardu įgyvendinamos techninės pagalbos priemonės gali būti finansuojamos 100 proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendro finansavimo norma veiksmų programos lygmeniu
  neviršija
  85 proc. tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų.

1.   Bendro finansavimo norma veiksmų programos lygmeniu
  siekia
  85 proc. tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų.
  Ji gali būti padidinta susidarius 19 straipsnio 1 dalyje apibūdintoms aplinkybėms. Valstybės narės gali laisvai remti Fondo iniciatyvas skirdamos papildomų nacionalinių lėšų.

1a.
     
  Paramos gavėjai jokiomis aplinkybėmis bendrai nefinansuoja šio Fondo veiksmų.

2.   Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, nustatoma veiksmų programai taikytina bendro finansavimo norma ir didžiausia galima Fondo paramos suma.

2.   Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, nustatoma veiksmų programai taikytina bendro finansavimo norma ir didžiausia galima Fondo paramos suma.

3.   Komisijos iniciatyva arba jos vardu įgyvendinamos techninės pagalbos priemonės gali būti finansuojamos 100 proc.

3.   Komisijos iniciatyva arba jos vardu įgyvendinamos techninės pagalbos priemonės gali būti finansuojamos 100 proc.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės prašymu tarpinis mokėjimas ir galutinio likučio mokėjimas gali būti padidinti, prie veiksmų programai taikomos bendro finansavimo normos pridėjus 10 procentinių punktų. Padidinta norma, kuri negali būti didesnė kaip 100 proc., taikoma mokėjimo prašymams, susijusiems su ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo valstybė narė pateikė prašymą, ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais, kuriais valstybė narė atitinka vieną iš šių sąlygų: | 1.   Valstybės narės prašymu tarpinis mokėjimas ir galutinio likučio mokėjimas gali būti padidinti, prie veiksmų programai taikomos bendro finansavimo normos pridėjus 10 procentinių punktų. Padidinta norma, kuri negali būti didesnė kaip 100 proc., taikoma mokėjimo prašymams, susijusiems su ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo valstybė narė pateikė prašymą, ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais, kuriais valstybė narė atitinka vieną iš šių sąlygų: |
| a) | atitinkama valstybė narė įvedė eurą ir gauna makrofinansinę paramą iš Sąjungos pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės prašymu tarpinis mokėjimas ir galutinio likučio mokėjimas gali būti padidinti, prie veiksmų programai taikomos bendro finansavimo normos pridėjus 10 procentinių punktų. Padidinta norma, kuri negali būti didesnė kaip 100 proc., taikoma mokėjimo prašymams, susijusiems su ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo valstybė narė pateikė prašymą, ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais, kuriais valstybė narė atitinka vieną iš šių sąlygų:

1.   Valstybės narės prašymu tarpinis mokėjimas ir galutinio likučio mokėjimas gali būti padidinti, prie veiksmų programai taikomos bendro finansavimo normos pridėjus 10 procentinių punktų. Padidinta norma, kuri negali būti didesnė kaip 100 proc., taikoma mokėjimo prašymams, susijusiems su ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo valstybė narė pateikė prašymą, ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais, kuriais valstybė narė atitinka vieną iš šių sąlygų:

a)

atitinkama valstybė narė įvedė eurą ir gauna makrofinansinę paramą iš Sąjungos pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010;

| a) | atitinkama valstybė narė įvedė eurą ir gauna makrofinansinę paramą iš Sąjungos pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010; |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė įvedė eurą ir gauna makrofinansinę paramą iš Sąjungos pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010;

| b) | atitinkama valstybė narė neįvedė euro ir gauna vidutinio laikotarpio finansinę paramą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

b)

atitinkama valstybė narė neįvedė euro ir gauna vidutinio laikotarpio finansinę paramą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002;

| b) | atitinkama valstybė narė neįvedė euro ir gauna vidutinio laikotarpio finansinę paramą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

b)

atitinkama valstybė narė neįvedė euro ir gauna vidutinio laikotarpio finansinę paramą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002;

| c) | finansinė parama valstybei narei teikiama pagal Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

finansinė parama valstybei narei teikiama pagal Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.

| c) | finansinė parama valstybei narei teikiama pagal Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

finansinė parama valstybei narei teikiama pagal Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.

2.   Neatsižvelgiant į 1 dalį, Sąjungos parama, mokama kaip tarpinis ir galutinio likučio mokėjimas, negali viršyti veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime nustatytos viešosios paramos ir didžiausios galimos Fondo paramos sumos.

2.   Neatsižvelgiant į 1 dalį, Sąjungos parama, mokama kaip tarpinis ir galutinio likučio mokėjimas, negali viršyti veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime nustatytos viešosios
  ir arba privačios
  paramos ir didžiausios galimos Fondo paramos sumos

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal veiksmų programą remiami veiksmai turi būti vykdomi valstybėje narėje, kuri nurodyta veiksmų programoje. | 1.   Pagal veiksmų programą remiami veiksmai turi būti vykdomi valstybėje narėje, kuri nurodyta veiksmų programoje. |
| 2.   Veiksmams gali būti skiriama parama pagal veiksmų programą, jeigu jie buvo atrinkti sąžininga ir skaidria tvarka, vadovaujantis veiksmų programoje nustatytais kriterijais. | 2.   Veiksmams gali būti skiriama parama pagal veiksmų programą, jeigu jie buvo atrinkti sąžininga ir skaidria tvarka, vadovaujantis veiksmų programoje nustatytais kriterijais. |
| 3.   
  Benamiams arba vaikams skirto
  maisto ir
  prekių
  gali įsigyti pačios organizacijos partnerės. | 3.   Maisto ir
  (arba) pagrindinės materialinės pagalbos dalykų asmeniniam galutinių gavėjų naudojimui
  gali įsigyti pačios organizacijos partnerės. |
| Jų taip pat gali įsigyti viešojo sektoriaus institucija ir nemokamai skirti organizacijoms partnerėms.
  Tokiu atveju maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant
  intervencinių atsargų produktus, gautus pagal reglamento (ES) Nr. [CMO] 15 straipsnį
  , jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti organizacijoms partnerėms. Visos lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių sandorių, turi būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas, nustatytas šio reglamento 18 straipsnyje, bendrai finansuoti programą. | Jų taip pat gali įsigyti viešojo sektoriaus institucija ir nemokamai skirti organizacijoms partnerėms.
  Be to, organizacijos partnerės gali paskirstyti iš kitų šaltinių gautus maisto išteklius, įskaitant
  intervencinių atsargų produktus, gautus pagal reglamento (ES) Nr. [CMO] 15 straipsnį. |
| Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turi taikyti pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį patvirtintas intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo šio reglamento tikslais procedūras. | Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turi taikyti pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį patvirtintas intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo šio reglamento tikslais procedūras. |
| 4.   
  Materialinė pagalba
  labiausiai skurstantiems asmenims teikiama nemokamai. | 4.   
  Maistas ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos dalykai
  labiausiai skurstantiems asmenims teikiama nemokamai
  , be jokių išimčių
  . |
| 5.   Fondo remiamam veiksmui neskiriama parama pagal kitą Sąjungos priemonę. | 5.   
  Siekiant išvengti dvigubo finansavimo
  Fondo remiamam veiksmui neskiriama parama pagal kitą Sąjungos priemonę.
  Tačiau paramos gavėjams nedraudžiama naudotis kitų ES fondų skirtomis lėšomis, pvz., ESF, kad galėtų imtis papildomų veiksmų, kuriais būtų siekiama mažinti skurdą ir skatinti socialinę įtrauktį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Pagal veiksmų programą remiami veiksmai turi būti vykdomi valstybėje narėje, kuri nurodyta veiksmų programoje.

1.   Pagal veiksmų programą remiami veiksmai turi būti vykdomi valstybėje narėje, kuri nurodyta veiksmų programoje.

2.   Veiksmams gali būti skiriama parama pagal veiksmų programą, jeigu jie buvo atrinkti sąžininga ir skaidria tvarka, vadovaujantis veiksmų programoje nustatytais kriterijais.

2.   Veiksmams gali būti skiriama parama pagal veiksmų programą, jeigu jie buvo atrinkti sąžininga ir skaidria tvarka, vadovaujantis veiksmų programoje nustatytais kriterijais.

3.   
  Benamiams arba vaikams skirto
  maisto ir
  prekių
  gali įsigyti pačios organizacijos partnerės.

3.   Maisto ir
  (arba) pagrindinės materialinės pagalbos dalykų asmeniniam galutinių gavėjų naudojimui
  gali įsigyti pačios organizacijos partnerės.

Jų taip pat gali įsigyti viešojo sektoriaus institucija ir nemokamai skirti organizacijoms partnerėms.
  Tokiu atveju maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant
  intervencinių atsargų produktus, gautus pagal reglamento (ES) Nr. [CMO] 15 straipsnį
  , jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti organizacijoms partnerėms. Visos lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių sandorių, turi būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas, nustatytas šio reglamento 18 straipsnyje, bendrai finansuoti programą.

Jų taip pat gali įsigyti viešojo sektoriaus institucija ir nemokamai skirti organizacijoms partnerėms.
  Be to, organizacijos partnerės gali paskirstyti iš kitų šaltinių gautus maisto išteklius, įskaitant
  intervencinių atsargų produktus, gautus pagal reglamento (ES) Nr. [CMO] 15 straipsnį.

Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turi taikyti pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį patvirtintas intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo šio reglamento tikslais procedūras.

Siekdama užtikrinti efektyviausią intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų panaudojimą Komisija turi taikyti pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19 straipsnio e dalį patvirtintas intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo ar pardavimo šio reglamento tikslais procedūras.

4.   
  Materialinė pagalba
  labiausiai skurstantiems asmenims teikiama nemokamai.

4.   
  Maistas ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos dalykai
  labiausiai skurstantiems asmenims teikiama nemokamai
  , be jokių išimčių
  .

5.   Fondo remiamam veiksmui neskiriama parama pagal kitą Sąjungos priemonę.

5.   
  Siekiant išvengti dvigubo finansavimo
  Fondo remiamam veiksmui neskiriama parama pagal kitą Sąjungos priemonę.
  Tačiau paramos gavėjams nedraudžiama naudotis kitų ES fondų skirtomis lėšomis, pvz., ESF, kad galėtų imtis papildomų veiksmų, kuriais būtų siekiama mažinti skurdą ir skatinti socialinę įtrauktį.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tinkamos finansuoti pagal veiksmų programą išlaidos yra šios: | 1.   Tinkamos finansuoti pagal veiksmų programą išlaidos yra šios: |
| a) | benamiams arba vaikams skirto
  maisto ir pagrindinių
  asmeninio vartojimo prekių
  pirkimo išlaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Tinkamos finansuoti pagal veiksmų programą išlaidos yra šios:

1.   Tinkamos finansuoti pagal veiksmų programą išlaidos yra šios:

a)

benamiams arba vaikams skirto
  maisto ir pagrindinių
  asmeninio vartojimo prekių
  pirkimo išlaidos;

| a) | maisto ir pagrindinių
  materialinės pagalbos dalykų, skirtų asmeniniam galutinių gavėjų naudojimui,
  pirkimo išlaidos; |
| --- | --- |

a)

maisto ir pagrindinių
  materialinės pagalbos dalykų, skirtų asmeniniam galutinių gavėjų naudojimui,
  pirkimo išlaidos;

| b) | viešojo sektoriaus institucijai įsigyjant
  benamiams asmenims arba vaikams skirto
  maisto ar pagrindinių
  asmeninio
  vartojimo prekių ir jas tiekiant organizacijoms partnerėms, – maisto arba
  prekių
  pervežimo į organizacijų partnerių sandėlius išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc.
  a punkte
  nurodytų išlaidų normą; |
| --- | --- |

b)

viešojo sektoriaus institucijai įsigyjant
  benamiams asmenims arba vaikams skirto
  maisto ar pagrindinių
  asmeninio
  vartojimo prekių ir jas tiekiant organizacijoms partnerėms, – maisto arba
  prekių
  pervežimo į organizacijų partnerių sandėlius išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc.
  a punkte
  nurodytų išlaidų normą;

| b) | viešojo sektoriaus institucijai įsigyjant maisto ar pagrindinių vartojimo prekių
  , skirtų asmeniniam galutinių gavėjų naudojimui,
  ir jas tiekiant organizacijoms partnerėms, – maisto arba
  pagrindinės materialinės pagalbos dalykų
  pervežimo į organizacijų partnerių sandėlius išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc.
  a punkte
  nurodytų išlaidų normą; |
| --- | --- |

b)

viešojo sektoriaus institucijai įsigyjant maisto ar pagrindinių vartojimo prekių
  , skirtų asmeniniam galutinių gavėjų naudojimui,
  ir jas tiekiant organizacijoms partnerėms, – maisto arba
  pagrindinės materialinės pagalbos dalykų
  pervežimo į organizacijų partnerių sandėlius išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc.
  a punkte
  nurodytų išlaidų normą;

| c) | organizacijų partnerių patirtos administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą; |
| --- | --- |

c)

organizacijų partnerių patirtos administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą;

| c) | organizacijų partnerių patirtos administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą;
  arba 5 proc. maisto intervencinių atsargų, pervežtų pagal Reglamento (ES) Nr. ../... [CMO] 15 straipsnį, vertę; |
| --- | --- |

c)

organizacijų partnerių patirtos administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą;
  arba 5 proc. maisto intervencinių atsargų, pervežtų pagal Reglamento (ES) Nr. ../... [CMO] 15 straipsnį, vertę;

| ca) | organizacijų partnerių patirtos administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, susijusios su maisto atliekų surinkimu; |
| --- | --- |

ca)

organizacijų partnerių patirtos administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, susijusios su maisto atliekų surinkimu;

| d) | socialinės įtraukties veiklos, kurią vykdo ir deklaruoja organizacijos partnerės, tiesiogiai teikiančios materialinę pagalbą
  labiausiai skurstantiems asmenims
  , išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą; |
| --- | --- |

d)

socialinės įtraukties veiklos, kurią vykdo ir deklaruoja organizacijos partnerės, tiesiogiai teikiančios materialinę pagalbą
  labiausiai skurstantiems asmenims
  , išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą;

| d) | socialinės įtraukties veiklos, kurią vykdo ir deklaruoja organizacijos partnerės, tiesiogiai
  ar netiesiogiai
  teikiančios
  pagrindinę
  materialinę pagalbą
  galutiniams gavėjams
  , išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą; |
| --- | --- |

d)

socialinės įtraukties veiklos, kurią vykdo ir deklaruoja organizacijos partnerės, tiesiogiai
  ar netiesiogiai
  teikiančios
  pagrindinę
  materialinę pagalbą
  galutiniams gavėjams
  , išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą;

| e) | pagal 25 straipsnį patirtos išlaidos. |
| --- | --- |

e)

pagal 25 straipsnį patirtos išlaidos.

| e) | pagal 25 straipsnį patirtos išlaidos. |
| --- | --- |

e)

pagal 25 straipsnį patirtos išlaidos.

2.   Netinkamos finansuoti pagal veiksmų programą išlaidos yra šios:

2.   Netinkamos finansuoti pagal veiksmų programą išlaidos yra šios:

| a) | skolos palūkanos; |
| --- | --- |

a)

skolos palūkanos;

| a) | skolos palūkanos; |
| --- | --- |

a)

skolos palūkanos;

| b) | naudotų prekių įsigijimo išlaidos; |
| --- | --- |

b)

naudotų prekių įsigijimo išlaidos;

| b) | naudotų prekių įsigijimo išlaidos; |
| --- | --- |

b)

naudotų prekių įsigijimo išlaidos;

| c) | pridėtinės vertės mokestis. Tačiau PVM sumos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos nėra susigrąžinamos pagal nacionalinius PVM teisės aktus ir jas sumoka paramos gavėjas, išskyrus neapmokestinamus asmenis, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2006/112/EB 13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. |
| --- | --- |

c)

pridėtinės vertės mokestis. Tačiau PVM sumos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos nėra susigrąžinamos pagal nacionalinius PVM teisės aktus ir jas sumoka paramos gavėjas, išskyrus neapmokestinamus asmenis, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2006/112/EB 13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje.

| c) | pridėtinės vertės mokestis. Tačiau PVM sumos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos nėra susigrąžinamos pagal nacionalinius PVM teisės aktus ir jas sumoka paramos gavėjas, išskyrus neapmokestinamus asmenis, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2006/112/EB 13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. |
| --- | --- |

c)

pridėtinės vertės mokestis. Tačiau PVM sumos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos nėra susigrąžinamos pagal nacionalinius PVM teisės aktus ir jas sumoka paramos gavėjas, išskyrus neapmokestinamus asmenis, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2006/112/EB 13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybė narė paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą, funkciniu požiūriu nepriklausomą nuo vadovaujančiosios institucijos ir tvirtinančiosios institucijos, kuri veikia kaip audito institucija. | 4.   Valstybė narė paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą, funkciniu požiūriu nepriklausomą nuo vadovaujančiosios institucijos ir tvirtinančiosios institucijos, kuri veikia kaip audito institucija.
  Nacionalinė audito įstaiga arba nacionaliniai audito rūmai gali būti paskirti kaip audito institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Valstybė narė paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą, funkciniu požiūriu nepriklausomą nuo vadovaujančiosios institucijos ir tvirtinančiosios institucijos, kuri veikia kaip audito institucija.

4.   Valstybė narė paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą, funkciniu požiūriu nepriklausomą nuo vadovaujančiosios institucijos ir tvirtinančiosios institucijos, kuri veikia kaip audito institucija.
  Nacionalinė audito įstaiga arba nacionaliniai audito rūmai gali būti paskirti kaip audito institucija.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 4 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| o) | rengia valdymo deklaraciją ir metinę santrauką, nurodytą Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 dalies a ir b punktuose punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

o)

rengia valdymo deklaraciją ir metinę santrauką, nurodytą Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 dalies a ir b punktuose punkte.

| e) | rengia valdymo deklaraciją ir metinę santrauką, nurodytą Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 dalies a ir b punktuose punkte. |
| --- | --- |

e)

rengia valdymo deklaraciją ir metinę santrauką, nurodytą Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 dalies a ir b punktuose punkte.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 dalies a punkte nurodytų metinių ataskaitų rengimą; | 2.   Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 dalies a punkte nurodytų metinių ataskaitų rengimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 dalies a punkte nurodytų metinių ataskaitų rengimą;

2.   Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 dalies a punkte nurodytų metinių ataskaitų rengimą;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalies 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   susigrąžintinų sumų ir anuliuotų sumų apskaitą panaikinus dalį veiksmui skirto įnašo arba visą įnašą. Susigrąžintos sumos iki veiksmų programos užbaigimo turi būti grąžintos į 
  Sąjungos bendrąjį biudžetą
  išskaitant jas iš kitos išlaidų ataskaitos. | 8.   susigrąžintinų sumų ir anuliuotų sumų apskaitą panaikinus dalį veiksmui skirto įnašo arba visą įnašą. Susigrąžintos sumos iki veiksmų programos užbaigimo turi būti grąžintos į 
  Fondą
  , išskaitant jas iš kitos išlaidų ataskaitos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8.   susigrąžintinų sumų ir anuliuotų sumų apskaitą panaikinus dalį veiksmui skirto įnašo arba visą įnašą. Susigrąžintos sumos iki veiksmų programos užbaigimo turi būti grąžintos į 
  Sąjungos bendrąjį biudžetą
  išskaitant jas iš kitos išlaidų ataskaitos.

8.   susigrąžintinų sumų ir anuliuotų sumų apskaitą panaikinus dalį veiksmui skirto įnašo arba visą įnašą. Susigrąžintos sumos iki veiksmų programos užbaigimo turi būti grąžintos į 
  Fondą
  , išskaitant jas iš kitos išlaidų ataskaitos.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Audito institucija per šešis mėnesius nuo veiksmų programos patvirtinimo parengia audito strategiją. Audito strategijoje išdėstoma audito metodika, veiksmų atrankos auditui metodas ir audito planavimas per einamuosius ir dvejus paskesnius ataskaitinius metus. Audito strategija nuo 2016 iki 2022 m. imtinai kasmet atnaujinama. Audito institucija, gavusi prašymą, audito strategiją pateikia Komisijai. | 4.   Audito institucija per šešis mėnesius nuo veiksmų programos patvirtinimo parengia audito strategiją. Audito strategijoje išdėstoma audito metodika, veiksmų atrankos auditui metodas ir audito planavimas per einamuosius ir dvejus paskesnius ataskaitinius metus. Audito strategija nuo 2016 iki 2022 m. imtinai kasmet atnaujinama. Audito institucija audito strategiją pateikia Komisijai.
  Komisijai suteikiami įgaliojimai reikalauti, kad audito institucija atliktų savo audito strategijos pakeitimus, kurie, jos nuomone, reikalingi siekiant užtikrinti, jog auditai būtų atliekami tinkamai, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų audito standartų. Tai darydama Komisija užtikrina, kad būtų pakankamai atsižvelgta į veiklos auditą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Audito institucija per šešis mėnesius nuo veiksmų programos patvirtinimo parengia audito strategiją. Audito strategijoje išdėstoma audito metodika, veiksmų atrankos auditui metodas ir audito planavimas per einamuosius ir dvejus paskesnius ataskaitinius metus. Audito strategija nuo 2016 iki 2022 m. imtinai kasmet atnaujinama. Audito institucija, gavusi prašymą, audito strategiją pateikia Komisijai.

4.   Audito institucija per šešis mėnesius nuo veiksmų programos patvirtinimo parengia audito strategiją. Audito strategijoje išdėstoma audito metodika, veiksmų atrankos auditui metodas ir audito planavimas per einamuosius ir dvejus paskesnius ataskaitinius metus. Audito strategija nuo 2016 iki 2022 m. imtinai kasmet atnaujinama. Audito institucija audito strategiją pateikia Komisijai.
  Komisijai suteikiami įgaliojimai reikalauti, kad audito institucija atliktų savo audito strategijos pakeitimus, kurie, jos nuomone, reikalingi siekiant užtikrinti, jog auditai būtų atliekami tinkamai, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų audito standartų. Tai darydama Komisija užtikrina, kad būtų pakankamai atsižvelgta į veiklos auditą.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| r) | audito nuomonę pagal Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 punktą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

r)

audito nuomonę pagal Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 punktą;

| a) | audito nuomonę pagal Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 punktą; |
| --- | --- |

a)

audito nuomonę pagal Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 punktą;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  gali reikalauti
  , kad valstybės narės imtųsi veiksmų užtikrindamos, kad jų valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai arba išlaidos atitiktų šį reglamentą. | 3.   Komisija
  reikalauja
  , kad valstybės narės imtųsi veiksmų, reikalingų siekiant užtikrinti, kad jų valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai arba išlaidos atitiktų šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Komisija
  gali reikalauti
  , kad valstybės narės imtųsi veiksmų užtikrindamos, kad jų valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai arba išlaidos atitiktų šį reglamentą.

3.   Komisija
  reikalauja
  , kad valstybės narės imtųsi veiksmų, reikalingų siekiant užtikrinti, kad jų valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai arba išlaidos atitiktų šį reglamentą.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai dėl kiekvienos veiksmų programos 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant metines išmokas. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio reglamento
  81 straipsnio
  2 dalį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą. | Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai dėl kiekvienos veiksmų programos 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant metines išmokas. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio reglamento
  84 straipsnio
  2 dalį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai dėl kiekvienos veiksmų programos 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant metines išmokas. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio reglamento
  81 straipsnio
  2 dalį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą.

Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai dėl kiekvienos veiksmų programos 2014 m. sausio 1 d.—2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant metines išmokas. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio reglamento
  84 straipsnio
  2 dalį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nuo 2015 m. iki 2022 m. imtinai paskirtosios institucijos kiekvienais metais iki kitų metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui vasario 15 d. pagal Finansinio reglamento
  56
  straipsnį pateikia Komisijai šiuos dokumentus ir informaciją: | 1.   Nuo 2015 m. iki 2022 m. imtinai paskirtosios institucijos kiekvienais metais iki kitų metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui vasario 15 d. pagal Finansinio reglamento
  59
  straipsnį pateikia Komisijai šiuos dokumentus ir informaciją: |
| dd) | pagal 32 straipsnį paskirtų atitinkamų įstaigų patvirtintas metines sąskaitas, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  56
  straipsnio 6 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Nuo 2015 m. iki 2022 m. imtinai paskirtosios institucijos kiekvienais metais iki kitų metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui vasario 15 d. pagal Finansinio reglamento
  56
  straipsnį pateikia Komisijai šiuos dokumentus ir informaciją:

1.   Nuo 2015 m. iki 2022 m. imtinai paskirtosios institucijos kiekvienais metais iki kitų metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui vasario 15 d. pagal Finansinio reglamento
  59
  straipsnį pateikia Komisijai šiuos dokumentus ir informaciją:

dd)

pagal 32 straipsnį paskirtų atitinkamų įstaigų patvirtintas metines sąskaitas, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  56
  straipsnio 6 dalyje;

| a) | pagal 32 straipsnį paskirtų atitinkamų įstaigų patvirtintas metines sąskaitas, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  59
  straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

a)

pagal 32 straipsnį paskirtų atitinkamų įstaigų patvirtintas metines sąskaitas, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  59
  straipsnio 6 dalyje;

| ee) | valdymo deklaraciją kaip nurodyta Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 dalyje; |
| --- | --- |

ee)

valdymo deklaraciją kaip nurodyta Finansinio reglamento
  56 straipsnio
  5 dalyje;

| b) | valdymo deklaraciją kaip nurodyta Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 dalyje; |
| --- | --- |

b)

valdymo deklaraciją kaip nurodyta Finansinio reglamento
  59 straipsnio
  5 dalyje;

| ff) | metinę galutinių audito ataskaitų ir vykdytų kontrolės veiksmų santrauką, taip pat klaidų ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę bei informaciją apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis; |
| --- | --- |

ff)

metinę galutinių audito ataskaitų ir vykdytų kontrolės veiksmų santrauką, taip pat klaidų ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę bei informaciją apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis;

| c) | metinę galutinių audito ataskaitų ir vykdytų kontrolės veiksmų santrauką, taip pat klaidų ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę bei informaciją apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis; |
| --- | --- |

c)

metinę galutinių audito ataskaitų ir vykdytų kontrolės veiksmų santrauką, taip pat klaidų ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę bei informaciją apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis;

| gg) | pridedamą paskirtos nepriklausomos audito įstaigos audito nuomonę, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  56
  straipsnio 5 dalyje, kartu su kontrolės ataskaita, kurioje pateikiami atliekant ataskaitinių metų, dėl kurių teikiama nuomonė, auditą nustatyti faktai. |
| --- | --- |

gg)

pridedamą paskirtos nepriklausomos audito įstaigos audito nuomonę, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  56
  straipsnio 5 dalyje, kartu su kontrolės ataskaita, kurioje pateikiami atliekant ataskaitinių metų, dėl kurių teikiama nuomonė, auditą nustatyti faktai.

| d) | pridedamą paskirtos nepriklausomos audito įstaigos audito nuomonę, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  59
  straipsnio 5 dalyje, kartu su kontrolės ataskaita, kurioje pateikiami atliekant ataskaitinių metų, dėl kurių teikiama nuomonė, auditą nustatyti faktai. |
| --- | --- |

d)

pridedamą paskirtos nepriklausomos audito įstaigos audito nuomonę, kaip nurodyta Finansinio reglamento
  59
  straipsnio 5 dalyje, kartu su kontrolės ataskaita, kurioje pateikiami atliekant ataskaitinių metų, dėl kurių teikiama nuomonė, auditą nustatyti faktai.

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad, Komisijai ir Audito Rūmams paprašius, būtų pateikti visi
  trejų
  metų laikotarpio patvirtinamieji veiksmų dokumentai. Šis
  trejų
  metų laikotarpis skaičiuojamas nuo
  tų metų, kuriais Komisija priima sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo pagal 47 straipsnį, gruodžio 31 d. arba vėliausiai
  – nuo galutinio likučio sumokėjimo dienos. | 1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad, Komisijai ir Audito Rūmams paprašius, būtų pateikti visi
  penkerių
  metų laikotarpio patvirtinamieji veiksmų dokumentai. Šis
  penkerių
  metų laikotarpis skaičiuojamas nuo galutinio likučio sumokėjimo dienos. |
| Šis
  trejų
  metų laikotarpis sustabdomas dėl teisinių arba administracinių procedūrų arba tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu. | Šis
  penkerių
  metų laikotarpis sustabdomas dėl teisinių arba administracinių procedūrų arba tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad, Komisijai ir Audito Rūmams paprašius, būtų pateikti visi
  trejų
  metų laikotarpio patvirtinamieji veiksmų dokumentai. Šis
  trejų
  metų laikotarpis skaičiuojamas nuo
  tų metų, kuriais Komisija priima sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo pagal 47 straipsnį, gruodžio 31 d. arba vėliausiai
  – nuo galutinio likučio sumokėjimo dienos.

1.   Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad, Komisijai ir Audito Rūmams paprašius, būtų pateikti visi
  penkerių
  metų laikotarpio patvirtinamieji veiksmų dokumentai. Šis
  penkerių
  metų laikotarpis skaičiuojamas nuo galutinio likučio sumokėjimo dienos.

Šis
  trejų
  metų laikotarpis sustabdomas dėl teisinių arba administracinių procedūrų arba tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu.

Šis
  penkerių
  metų laikotarpis sustabdomas dėl teisinių arba administracinių procedūrų arba tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

60 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 60a straipsnis |
| | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| | Komisija ir valstybės narės, priimdamos pereinamojo laikotarpio nuostatas, užtikrina, kad veikla, kuriai galima skirti paramą, būtų pradėta vykdyti 2014 m. sausio 1 d., net jei dar nebus pateiktos veiklos programos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

60a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Komisija ir valstybės narės, priimdamos pereinamojo laikotarpio nuostatas, užtikrina, kad veikla, kuriai galima skirti paramą, būtų pradėta vykdyti 2014 m. sausio 1 d., net jei dar nebus pateiktos veiklos programos.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

61 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas įsigalioja
  dvidešimtąją
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Šis reglamentas įsigalioja
  kitą
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas įsigalioja
  dvidešimtąją
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas įsigalioja
  kitą
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0183/2013).

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/246 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/246

---

P7_TA(2013)0258

EURODAC sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimas ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl EURODAC sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. [.../...], (kuriuo sukuriami valstybės narės, atsakingos už vienoje iš valstybių narių trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai) ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su EURODAC sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (nauja redakcija) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2016/C 065/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0254), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0254),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 2 dalies e punktą, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 78 straipsnio 2 dalies e punktą, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0148/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 20 d. Teisės reikalų komiteto laišką Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 20 d. Teisės reikalų komiteto laišką Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 27 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0432/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0432/2012),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2008)0242

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Eurodac sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai, ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su Eurodac sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 603/2013.)

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/247

---

P7_TA(2013)0259

Laikinai atnaujinama vidaus sienų kontrolė ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0560), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0560),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 1 ir 2 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 1 ir 2 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0248/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į pagrįstas nuomones, kurias pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateikė Prancūzijos Nacionalinė Asamblėja, Nyderlandų Senatas, Nyderlandų Atstovų Rūmai, Portugalijos parlamentas, Rumunijos Senatas, Slovakijos parlamentas ir Švedijos parlamentas ir kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrįstas nuomones, kurias pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateikė Prancūzijos Nacionalinė Asamblėja, Nyderlandų Senatas, Nyderlandų Atstovų Rūmai, Portugalijos parlamentas, Rumunijos Senatas, Slovakijos parlamentas ir Švedijos parlamentas ir kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 30 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 30 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0200/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2011)0242

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1051/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija palankiai vertina tai, kad priimtas reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės, ir Reglamentas dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui tikrinti sukūrimo. Jie mano, kad pagal šiuos naujus mechanizmus tinkamai atsižvelgiama į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. birželio 24 d. išvadose pateiktą raginimą valstybėms narėms plėtoti bendradarbiavimą ir didinti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvėje, ir sukurti veiksmingą ir patikimą stebėsenos ir vertinimo sistemą siekiant užtikrinti bendrų taisyklių laikymąsi, taip pat sutvirtinti, pritaikyti ir išplėsti ES teisynu grindžiamus kriterijus, drauge primena, kad Europos išorės sienos turi būti veiksmingai ir nuosekliai valdomos vadovaujantis bendros atsakomybės, solidarumo ir praktinio bendradarbiavimo principais.

Jie pareiškia, kad šis Šengeno sienų kodekso dalinis keitimas padės sustiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu, nes, viena vertus, bus nustatyti bet kokio valstybių narių vykdomos sienų kontrolės atnaujinimo kriterijai ir, antra vertus, ES lygmens mechanizmas, pagal kurį bus reaguojama į tikrai kritines situacijas, kai kyla pavojus visam erdvės be vidaus sienų veikimui.

Jie pabrėžia, kad ši nauja vertinimo sistema yra ES lygmens mechanizmas ir kad ji apims visus Šengeno acquis aspektus, ir joje dalyvaus valstybių narių ekspertai, Komisija ir atitinkamos ES agentūros.

Jie daro išvadą, kad ateityje dėl bet kokio Komisijos pasiūlymo dėl šios vertinimo sistemos dalinio keitimo būtų kreipiamasi į Europos Parlamentą dėl konsultacijos, kad prieš priimant galutinį tekstą būtų kiek tik įmanoma atsižvelgta į jo nuomonę.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/249

---

P7_TA(2013)0260

Tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimas *

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui tikrinti sukūrimo projekto (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2016/C 065/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10273/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10273/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 70 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 70 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C7–0160/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C7–0160/2013),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo įsipareigojimą, prisiimtą 2013 m. gegužės 30 d. laiške, priimti aktą tokį, koks pateiktas Parlamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo įsipareigojimą, prisiimtą 2013 m. gegužės 30 d. laiške, priimti aktą tokį, koks pateiktas Parlamentui,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0215/2013),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija palankiai vertina tai, kad priimtas reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, kad būtų nustatytos bendros išimtinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinamos vidaus sienų kontrolės taisyklės, ir Reglamentas dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui tikrinti sukūrimo. Jie mano, kad pagal šiuos naujus mechanizmus tinkamai atsižvelgiama į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. birželio 24 d. išvadose pateiktą raginimą valstybėms narėms plėtoti bendradarbiavimą ir didinti tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvėje, ir sukurti veiksmingą ir patikimą stebėsenos ir vertinimo sistemą siekiant užtikrinti bendrų taisyklių laikymąsi, taip pat sutvirtinti, pritaikyti ir išplėsti ES teisynu grindžiamus kriterijus, drauge primena, kad Europos išorės sienos turi būti veiksmingai ir nuosekliai valdomos vadovaujantis bendros atsakomybės, solidarumo ir praktinio bendradarbiavimo principais.

Jie pareiškia, kad šis Šengeno sienų kodekso dalinis keitimas padės sustiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu, nes, viena vertus, bus nustatyti bet kokio valstybių narių vykdomos sienų kontrolės atnaujinimo kriterijai ir, antra vertus, ES lygmens mechanizmas, pagal kurį bus reaguojama į tikrai kritines situacijas, kai kyla pavojus visam erdvės be vidaus sienų veikimui.

Jie pabrėžia, kad ši nauja vertinimo sistema yra ES lygmens mechanizmas ir kad ji apims visus Šengeno acquis aspektus, ir joje dalyvaus valstybių narių ekspertai, Komisija ir atitinkamos ES agentūros.

Jie daro išvadą, kad ateityje dėl bet kokio Komisijos pasiūlymo dėl šios vertinimo sistemos dalinio keitimo būtų kreipiamasi į Europos Parlamentą dėl konsultacijos, kad prieš priimant galutinį tekstą būtų kiek tik įmanoma atsižvelgta į jo nuomonę.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/250

---

P7_TA(2013)0261

Tam tikrų rūšių įmonių finansinės ataskaitos ir susiję pranešimai ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0684), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0684),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 50 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 50 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0393/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų, Vystymosi, Tarptautinės prekybos bei Ekonomikos ir pinigų politikos komitetų nuomones (A7-0278/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų, Vystymosi, Tarptautinės prekybos bei Ekonomikos ir pinigų politikos komitetų nuomones (A7-0278/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 84.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 171.

---

P7_TC1-COD(2011)0308

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/34/ES.)

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/251 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/251

---

P7_TA(2013)0262

Skaidrumo reikalavimai, susiję su informacija apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo ir Komisijos direktyva 2007/14/EB (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0683), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0683),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 50 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 50 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0380/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2012 m. vasario 22 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2012 m. vasario 22 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystimosi komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystimosi komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A7-0292/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 93, 2012 3 30, p. 2.

(2)  OL C 143, 2012 5 22, p. 78.

---

P7_TC1-COD(2011)0307

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Komisijos direktyva 2007/14/EB, nustatanti išsamias tam tikrų Direktyvos 2004/109/EB nuostatų įgyvendinimo taisykles

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/50/ES.)

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/252

---

P7_TA(2013)0263

Koregavimo koeficientas Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl koregavimo koeficiento nustatymo Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0159), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0159),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0079/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0079/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0186/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P7_TC1-COD(2013)0087

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl koregavimo koeficiento nustatymo Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 numatytoms tiesioginėms išmokoms už 2013 kalendorinius metus

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (3), 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad 2014 finansiniais metais sumos, skirtos pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) su rinka susijusioms išlaidoms ir tiesioginėms išmokoms finansuoti, turi atitikti Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 2 dalį priimtame reglamente nurodytą metinę viršutinę ribą. Be to, Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tiesioginių išmokų koregavimas (finansinė drausmė) turi būti nustatomas, kai tiesioginių išmokų ir su rinka susijusių išlaidų finansavimo prognozės, padidintos taikant to reglamento 10b ir 136 straipsnius gautomis sumomis, bet nepritaikius to reglamento 10a straipsnio, taip pat neatsižvelgus į 300 000 000 EUR ribą, rodo, kad bus viršyta metinė viršutinė riba. Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnio 2 dalimi nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, pateiktu ne vėliau kaip tų kalendorinių metų, kuriais taikomas koregavimas, kovo 31 d., šį koregavimą nustato ne vėliau kaip tų pačių kalendorinių metų birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (3), 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad 2014 finansiniais metais sumos, skirtos pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) su rinka susijusioms išlaidoms ir tiesioginėms išmokoms finansuoti, turi atitikti Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 2 dalį priimtame reglamente nurodytą metinę viršutinę ribą. Be to, Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tiesioginių išmokų koregavimas (finansinė drausmė) turi būti nustatomas, kai tiesioginių išmokų ir su rinka susijusių išlaidų finansavimo prognozės, padidintos taikant to reglamento 10b ir 136 straipsnius gautomis sumomis, bet nepritaikius to reglamento 10a straipsnio, taip pat neatsižvelgus į 300 000 000 EUR ribą, rodo, kad bus viršyta metinė viršutinė riba. Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnio 2 dalimi nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, pateiktu ne vėliau kaip tų kalendorinių metų, kuriais taikomas koregavimas, kovo 31 d., šį koregavimą nustato ne vėliau kaip tų pačių kalendorinių metų birželio 30 d.;

| (2) | iki bus priimtas reglamentas, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 2 dalimi, lieka neaiškus 2014 m. taikytinos viršutinės ribos dydis. Kol ši taikytina riba neaiški, negalima nuspręsti, ar būtina koreguoti 2013 m. tiesiogines išmokas, ir, jei reikia, koks turėtų būti koeficientas. Priimdama 2014 m. biudžetą, biudžeto valdymo institucija persvarstys sumą, kuria reikia sumažinti lėšas pagal finansinės drausmės priemonę, be kita ko, remdamasi 2014 m. biudžeto projekto taisomuoju raštu, kuriame Komisija pateikia atnaujintą su rinkos išlaidomis ir tiesioginėmis išmokomis susijusių poreikių sąmatą
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

iki bus priimtas reglamentas, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 2 dalimi, lieka neaiškus 2014 m. taikytinos viršutinės ribos dydis. Kol ši taikytina riba neaiški, negalima nuspręsti, ar būtina koreguoti 2013 m. tiesiogines išmokas, ir, jei reikia, koks turėtų būti koeficientas. Priimdama 2014 m. biudžetą, biudžeto valdymo institucija persvarstys sumą, kuria reikia sumažinti lėšas pagal finansinės drausmės priemonę, be kita ko, remdamasi 2014 m. biudžeto projekto taisomuoju raštu, kuriame Komisija pateikia atnaujintą su rinkos išlaidomis ir tiesioginėmis išmokomis susijusių poreikių sąmatą
  ; [1 pakeit.]

| (3) | paprastai ūkininkui, pateikusiam paramos paraišką už vienus kalendorinius metus (N), parama išmokama per nustatytą mokėjimų laikotarpį per finansinius metus (N+1). Tačiau valstybės narės turi galimybę, laikydamosi tam tikrų apribojimų, išmokas ūkininkams mokėti ir pasibaigus mokėjimų laikotarpiui be jokių terminų. Tokie pavėluoti mokėjimai gali būti atlikti kitais finansiniais metais. Kai finansinė drausmė taikoma konkretiems kalendoriniams metams, koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas mokėjimams, dėl kurių paramos paraiškos buvo pateiktos per kitus kalendorinius metus nei tie, kuriems taikoma finansinė drausmė. Todėl siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems ūkininkams, derėtų nurodyti, kad koregavimo koeficientas turėtų būti taikomas mokėjimams, dėl kurių paramos paraiškos buvo pateiktos per tuos kalendorinius metus, kuriems taikoma finansinė drausmė, nepriklausomai nuo to, kada parama išmokama ūkininkams; |
| --- | --- |

(3)

paprastai ūkininkui, pateikusiam paramos paraišką už vienus kalendorinius metus (N), parama išmokama per nustatytą mokėjimų laikotarpį per finansinius metus (N+1). Tačiau valstybės narės turi galimybę, laikydamosi tam tikrų apribojimų, išmokas ūkininkams mokėti ir pasibaigus mokėjimų laikotarpiui be jokių terminų. Tokie pavėluoti mokėjimai gali būti atlikti kitais finansiniais metais. Kai finansinė drausmė taikoma konkretiems kalendoriniams metams, koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas mokėjimams, dėl kurių paramos paraiškos buvo pateiktos per kitus kalendorinius metus nei tie, kuriems taikoma finansinė drausmė. Todėl siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems ūkininkams, derėtų nurodyti, kad koregavimo koeficientas turėtų būti taikomas mokėjimams, dėl kurių paramos paraiškos buvo pateiktos per tuos kalendorinius metus, kuriems taikoma finansinė drausmė, nepriklausomai nuo to, kada parama išmokama ūkininkams;

| (4) | finansinės drausmės mechanizmas kartu su moduliavimu nustatyti vykdant 2003 m. BŽŪP reformą. Pagal abi priemones numatytas ūkininkams išmokėtinos tiesioginių išmokų sumos linijinis mažinimas. Atsižvelgiant į netolygaus tiesioginių išmokų paskirstymo smulkiems ir stambiems naudos gavėjams poveikį ir siekiant didesnio mokėjimų paskirstymo balanso, moduliavimas taikomas didesnėms nei 5 000 EUR sumoms. 2013 kalendorinių metų tiesioginių išmokų koregavimas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 73/2009 10a straipsnyje, toliau numatomas su tomis pačiomis išimtimis, kaip ir moduliavimas. Siekiant padėti pasiekti didesnį mokėjimų pasiskirstymo balansą, panašiai turėtų būti taikoma ir finansinė drausmė; todėl derėtų numatyti koregavimo koeficientą taikyti tik didesnėms nei 5 000 EUR sumoms; |
| --- | --- |

(4)

finansinės drausmės mechanizmas kartu su moduliavimu nustatyti vykdant 2003 m. BŽŪP reformą. Pagal abi priemones numatytas ūkininkams išmokėtinos tiesioginių išmokų sumos linijinis mažinimas. Atsižvelgiant į netolygaus tiesioginių išmokų paskirstymo smulkiems ir stambiems naudos gavėjams poveikį ir siekiant didesnio mokėjimų paskirstymo balanso, moduliavimas taikomas didesnėms nei 5 000 EUR sumoms. 2013 kalendorinių metų tiesioginių išmokų koregavimas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 73/2009 10a straipsnyje, toliau numatomas su tomis pačiomis išimtimis, kaip ir moduliavimas. Siekiant padėti pasiekti didesnį mokėjimų pasiskirstymo balansą, panašiai turėtų būti taikoma ir finansinė drausmė; todėl derėtų numatyti koregavimo koeficientą taikyti tik didesnėms nei 5 000 EUR sumoms;

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnio 3 dalimi nustatyta, kad taikant visų to reglamento 2 straipsnio g punkte apibrėžtose naujosiose valstybėse narėse skiriamų tiesioginių išmokų padidinimų, numatytų to reglamento 121 straipsnyje, tvarkaraštį, finansinė drausmė turėtų būti taikoma naujosioms valstybėms narėms tik nuo tų kalendorinių metų, kuriais naujosiose valstybėse narėse taikytinų tiesioginių išmokų lygis yra bent jau lygus tokių išmokų lygiui kitose valstybėse narėse. Kadangi 2013 kalendoriniais metais tiesioginių išmokų padidinimų tvarkaraštis vis dar taikomas tiesioginėms išmokoms Bulgarijoje ir Rumunijoje, šiuo reglamentu nustatomas koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas tų valstybių narių ūkininkams skiriamoms išmokoms; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnio 3 dalimi nustatyta, kad taikant visų to reglamento 2 straipsnio g punkte apibrėžtose naujosiose valstybėse narėse skiriamų tiesioginių išmokų padidinimų, numatytų to reglamento 121 straipsnyje, tvarkaraštį, finansinė drausmė turėtų būti taikoma naujosioms valstybėms narėms tik nuo tų kalendorinių metų, kuriais naujosiose valstybėse narėse taikytinų tiesioginių išmokų lygis yra bent jau lygus tokių išmokų lygiui kitose valstybėse narėse. Kadangi 2013 kalendoriniais metais tiesioginių išmokų padidinimų tvarkaraštis vis dar taikomas tiesioginėms išmokoms Bulgarijoje ir Rumunijoje, šiuo reglamentu nustatomas koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas tų valstybių narių ūkininkams skiriamoms išmokoms;

| (6) | Reglamentas (EB) Nr. 73/2009 pakoreguotas aktu dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų. Dėl minėto koregavimo padaryti pakeitimai įsigalios tik tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą sutartis, nuo šios sutarties įsigaliojimo dienos. Kadangi 2013 kalendoriniais metais Kroatijos tiesioginėms išmokoms taikomas Reglamento (EB) Nr. 73/2009 121 straipsnyje numatytų padidinimų tvarkaraštis, šiuo reglamentu nustatomas koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas Kroatijos ūkininkams skiriamoms išmokoms tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos stojimo sutartis, nuo tos sutarties įsigaliojimo dienos, |
| --- | --- |

(6)

Reglamentas (EB) Nr. 73/2009 pakoreguotas aktu dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų. Dėl minėto koregavimo padaryti pakeitimai įsigalios tik tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą sutartis, nuo šios sutarties įsigaliojimo dienos. Kadangi 2013 kalendoriniais metais Kroatijos tiesioginėms išmokoms taikomas Reglamento (EB) Nr. 73/2009 121 straipsnyje numatytų padidinimų tvarkaraštis, šiuo reglamentu nustatomas koregavimo koeficientas neturėtų būti taikomas Kroatijos ūkininkams skiriamoms išmokoms tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos stojimo sutartis, nuo tos sutarties įsigaliojimo dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Tiesioginių išmokų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnio d punkte, skiriamų ūkininkams pagal paramos paraiškas, pateiktas už 2013 kalendorinius metus, sumos, viršijančios 5 000 EUR, mažinamos
  0,748005 %
  . [2 pakeit.]

1a.
     
  Nepasiekus susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos, finansinės drausmės priemonė 2014-aisiais finansiniais metais netaikoma, kadangi bendra suma bus apskaičiuojama remiantis 2013 m. biudžeto skaičiais pridedant 2 % infliaciją. [3 pakeit.]

2.   1 dalyje numatytas sumažinimas netaikomas Bulgarijai, Rumunijai ir Kroatijai.

2a.
     
  1 dalyje numatytas sumažinimas netaikomas atokiausiems regionams, nurodytiems Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, ir mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms

   (4)

  , 1 straipsnio 2 dalyje. [12 pakeit.]

1a straipsnis

1.
     
  1 ir 2 straipsnių nuostatos priimamos nedarant poveikio vėlesniam [... ... ...d.] Reglamento (ES) Nr. [XX/XX, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa] ir Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, priėmimui.

2.
     
  Jei patvirtinus 1 dalyje minėtą reglamentą ir tarpinstitucinį susitarimą reikia keisti 1 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą koregavimo koeficientą, Komisija pateikia pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl naujo koregavimo koeficiento nustatymo.

3.
     
  Priimdama 2014 m. biudžetą, biudžeto valdymo institucija persvarstys sumą, kuria reikia sumažinti lėšas pagal finansinės drausmės priemonę, be kita ko, remdamasi 2014 m. biudžeto projekto taisomuoju raštu, kuriame Komisija pateikia atnaujintą su rinkos išlaidomis ir tiesioginėmis išmokomis susijusių poreikių sąmatą. [4 pakeit.]

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnio 2 dalis taikoma Kroatijai tuo atveju, jei įsigalioja Kroatijos stojimo sutartis, nuo tos sutarties įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2013 m. gegužės 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

3

(4)  

  OL L 78, 2013 3 20, p. 41.

4

OL L 78, 2013 3 20, p. 41.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/255 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/255

---

P7_TA(2013)0264

Šengeno sienų kodekso ir Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo dalinis keitimas ***I

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0118), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0118),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 1 bei 2 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0070/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 1 bei 2 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0070/2011),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 19 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0206/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0206/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2011)0051

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 12 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1683/95 ir (EB) Nr. 539/2001 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008 ir (EB) Nr. 810/2009

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 610/2013.)

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/256

---

P7_TA(2013)0265

Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, projektas ***

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, projekto (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 065/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, projektą (00110/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, projektą (00110/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Europos Vadovų Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (C7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Europos Vadovų Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (C7-0166/2013),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus ir į pridėtą savo pasiūlymą dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus ir į pridėtą savo pasiūlymą dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 74f straipsnį ir 81 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 74f straipsnį ir 81 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0213/2013),

| 1. | pritaria Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Europos Vadovų Tarybai ir Kroatijos Respublikos vyriausybei bei parlamentui ir susipažinti Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Europos Vadovų Tarybai ir Kroatijos Respublikos vyriausybei bei parlamentui ir susipažinti Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0082.

---

2013 m. birželio 13 d., ketvirtadienis

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/257

---

P7_TA(2013)0272

Tarpinis EB ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimas ***

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo sudarymo projekto (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 065/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14757/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14757/2012),

| — | atsižvelgdamas į tarpinio susitarimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės projektą (13485/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarpinio susitarimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės projektą (13485/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, 211 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį, 211 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0369/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0190/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0190/2013),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Kamerūno Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Kamerūno Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/257

---

P7_TA(2013)0273

2000 m. birželio 23 d. Kotonu susitarimo antrasis dalinis pakeitimas ***

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, sudarymo projekto (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 065/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16894/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16894/2011),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimą, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (09565/2010) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimą, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (09565/2010) (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0469/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0469/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto rekomendaciją ir į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto rekomendaciją ir į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7-0110/2013),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | reiškia rimtas abejones dėl Susitarimo dalių, kuriose neatspindima Europos Parlamento pozicija ir Sąjungos vertybės; |
| --- | --- |

2.

reiškia rimtas abejones dėl Susitarimo dalių, kuriose neatspindima Europos Parlamento pozicija ir Sąjungos vertybės;

| 3. | primygtinai ragina visas Susitarimo šalis persvarstyti nepatenkinamas nuostatas trečią kartą persvarstant Susitarimą, įskaitant aiškų nediskriminavimo dėl seksualinės orientacijos nuostatos įvedimą 8 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina visas Susitarimo šalis persvarstyti nepatenkinamas nuostatas trečią kartą persvarstant Susitarimą, įskaitant aiškų nediskriminavimo dėl seksualinės orientacijos nuostatos įvedimą 8 straipsnio 4 dalyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

---

| 19.2.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 65/258 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 65/258

---

P7_TA(2013)0275

Viešojo sektoriaus informacijos pakartotinis naudojimas ***I

2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 065/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0877), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0877),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0502/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0502/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0404/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0404/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 129.

---

P7_TC1-COD(2011)0430

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/37/ES.)

---