# Euroopa Liidu C 315/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 315 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide23. september 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 315

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide23. september 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euronesti parlamentaarne assamblee |
| 2015/C 315/01 | Resolutsioon partnerluse edendamise kohta ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (2014–2020) abil | 1 |
| 2015/C 315/02 | Resolutsioon ELi ja idapartnerluse riikide taristukoostöö kohta maantee-, raudtee- ja lennutranspordi ühisprojektide kaudu | 7 |
| 2015/C 315/03 | Resolutsioon idapartnerluse raames energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate vallas tehtava koostöö probleemide ja potentsiaali ning uute kohustuste kohta | 11 |
| 2015/C 315/04 | Resolutsioon kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi kohta seoses idapartnerlusega | 18 |
| 2015/C 315/05 | Resolutsioon Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta | 23 |
| 2015/C 315/06 | Resolutsioon Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas ja tungiva vajaduse kohta leida konfliktile rahumeelne lahendus | 24 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

2015/C 315/01

Resolutsioon partnerluse edendamise kohta ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (2014–2020) abil

1

2015/C 315/02

Resolutsioon ELi ja idapartnerluse riikide taristukoostöö kohta maantee-, raudtee- ja lennutranspordi ühisprojektide kaudu

7

2015/C 315/03

Resolutsioon idapartnerluse raames energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate vallas tehtava koostöö probleemide ja potentsiaali ning uute kohustuste kohta

11

2015/C 315/04

Resolutsioon kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi kohta seoses idapartnerlusega

18

2015/C 315/05

Resolutsioon Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta

23

2015/C 315/06

Resolutsioon Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas ja tungiva vajaduse kohta leida konfliktile rahumeelne lahendus

24

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euronesti parlamentaarne assamblee |
| 2015/C 315/07 | Kodukord, vastu võetud 3. mail 2011 Brüsselis, muudetud 3. aprillil 2012 Bakuus, 29. mail 2013 Brüsselis ja 18. märtsil 2015 Jerevanis | 26 |
| 2015/C 315/08 | Euronesti parlamentaarse assamblee alaliste komisjonide kodukord, vastu võetud Euronesti parlamentaarsel assambleel 3. mail 2011 ning muudetud 29. mail 2013 Brüsselis ja 18. märtsil 2015 Jerevanis | 40 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euronesti parlamentaarne assamblee

2015/C 315/07

Kodukord, vastu võetud 3. mail 2011 Brüsselis, muudetud 3. aprillil 2012 Bakuus, 29. mail 2013 Brüsselis ja 18. märtsil 2015 Jerevanis

26

2015/C 315/08

Euronesti parlamentaarse assamblee alaliste komisjonide kodukord, vastu võetud Euronesti parlamentaarsel assambleel 3. mail 2011 ning muudetud 29. mail 2013 Brüsselis ja 18. märtsil 2015 Jerevanis

40

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/1

---

RESOLUTSIOON (1)

partnerluse edendamise kohta ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (2014–2020) abil

(2015/C 315/01)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti,

| — | võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste suhete hindamise ja prioriteetide määramise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste suhete hindamise ja prioriteetide määramise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni „Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahend. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni „Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahend. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta” (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone Euroopa naabruspoliitika ja selle idamõõtme läbivaatamise kohta ning Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Valgevene Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone Euroopa naabruspoliitika ja selle idamõõtme läbivaatamise kohta ning Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Valgevene Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi ühisavaldust, mille kiitsid 29. novembril 2013. aastal Vilniuses heaks komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Armeenia julgeolekupoliitika ja välisminister Edward Nalbandian, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi ühisavaldust, mille kiitsid 29. novembril 2013. aastal Vilniuses heaks komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Armeenia julgeolekupoliitika ja välisminister Edward Nalbandian,

| A. | arvestades, et idapartnerlus loodi 2009. aastal Euroopa Liidu ja tema Ida-Euroopa partnerite ühise püüdlusena kiirendada nende poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni vastastikuste huvide, kohustuste, vastutuse ja ühisomaluse põhjal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerlus loodi 2009. aastal Euroopa Liidu ja tema Ida-Euroopa partnerite ühise püüdlusena kiirendada nende poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni vastastikuste huvide, kohustuste, vastutuse ja ühisomaluse põhjal;

| B. | arvestades, et idapartnerluses osalevad riigid on võtnud kohustuse ühiselt austada põhiväärtusi, demokraatiat, inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid, head valitsemistava ning turumajanduse ja säästva arengu põhimõtteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et idapartnerluses osalevad riigid on võtnud kohustuse ühiselt austada põhiväärtusi, demokraatiat, inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid, head valitsemistava ning turumajanduse ja säästva arengu põhimõtteid;

| C. | arvestades, et 2013. aasta novembris Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumisel saavutati palju, sõlmiti uusi kokkuleppeid ja edendati tihedamaid suhteid, kuid seda varjutas ka osa partnerriikide otsus mitte sõlmida ELiga assotsieerimislepingut, vaatamata läbirääkimiste edukale lõpuleviimisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2013. aasta novembris Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumisel saavutati palju, sõlmiti uusi kokkuleppeid ja edendati tihedamaid suhteid, kuid seda varjutas ka osa partnerriikide otsus mitte sõlmida ELiga assotsieerimislepingut, vaatamata läbirääkimiste edukale lõpuleviimisele;

| D. | arvestades, et Vilniuse tippkohtumisel Ukraina tollase presidendi tehtud otsus vallandas Maidani väljakul massimeeleavaldused, millele järgnes asjaomases riigis 2014. aasta jooksul dramaatiline sündmuste ahel – eelkõige sadade ukrainlaste hukkumise kaasa toonud meeleavalduste laine veebruaris, Krimmi ebaseaduslik annekteerimine Venemaa poolt märtsis ning alates kevadest uue konflikti puhkemine ja süvenemine Ida-Ukrainas Venemaa Föderatsiooni otsese sõjalise kohaloleku ja toetusega separatistlikele jõududele, mille tõttu on hukkunud üle 6 000 inimese; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Vilniuse tippkohtumisel Ukraina tollase presidendi tehtud otsus vallandas Maidani väljakul massimeeleavaldused, millele järgnes asjaomases riigis 2014. aasta jooksul dramaatiline sündmuste ahel – eelkõige sadade ukrainlaste hukkumise kaasa toonud meeleavalduste laine veebruaris, Krimmi ebaseaduslik annekteerimine Venemaa poolt märtsis ning alates kevadest uue konflikti puhkemine ja süvenemine Ida-Ukrainas Venemaa Föderatsiooni otsese sõjalise kohaloleku ja toetusega separatistlikele jõududele, mille tõttu on hukkunud üle 6 000 inimese;

| E. | arvestades, et ühelt poolt EL ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina on allkirjastanud ja seejärel ratifitseerinud kahepoolsed assotsieerimislepingud, sealhulgas põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, vaatamata Venemaa Föderatsiooni otsesele poliitilisele, sõjalisele ja majanduslikule survele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühelt poolt EL ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina on allkirjastanud ja seejärel ratifitseerinud kahepoolsed assotsieerimislepingud, sealhulgas põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, vaatamata Venemaa Föderatsiooni otsesele poliitilisele, sõjalisele ja majanduslikule survele;

| F. | arvestades, et EL ja Valgevene on alustanud läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle, et seega edendada inimestevahelisi kontakte; arvestades, et ELi ja Valgevene vahelise poliitilise ja majandusliku dialoogi jätkumine sõltub siiski kõigi veel kinnipeetavate Valgevene poliitvangide tingimusteta vabastamisest ning nende poliitiliste ja kodanikuõiguste täielikust ennistamisest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja Valgevene on alustanud läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle, et seega edendada inimestevahelisi kontakte; arvestades, et ELi ja Valgevene vahelise poliitilise ja majandusliku dialoogi jätkumine sõltub siiski kõigi veel kinnipeetavate Valgevene poliitvangide tingimusteta vabastamisest ning nende poliitiliste ja kodanikuõiguste täielikust ennistamisest;

| G. | arvestades, et kõik partnerriigid peale Valgevene seisavad silmitsi separatismi ja territoriaalsete vaidlustega, milles Venemaa otseselt osaleb või mida ta tugevasti mõjutab; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõik partnerriigid peale Valgevene seisavad silmitsi separatismi ja territoriaalsete vaidlustega, milles Venemaa otseselt osaleb või mida ta tugevasti mõjutab;

| H. | arvestades, et Gruusia ja Moldova territooriumil on loodud ebaseaduslikud separatistlikud režiimid; arvestades, et Venemaa annekteeris Ukrainas Krimmi poolsaare ning Ukraina kaguosas jätkuvad separatistide ja Kiievi ametlike relvajõudude vahelised relvastatud kokkupõrked; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Gruusia ja Moldova territooriumil on loodud ebaseaduslikud separatistlikud režiimid; arvestades, et Venemaa annekteeris Ukrainas Krimmi poolsaare ning Ukraina kaguosas jätkuvad separatistide ja Kiievi ametlike relvajõudude vahelised relvastatud kokkupõrked;

| I. | arvestades, et juurdepääs nii ELi kui ka naabruses asuvate Euraasia riikide ja eelkõige Venemaa turule on partnerriikide ja nende majanduse jaoks erakordselt tähtis; arvestades, et partnerriikide mõned tööstussektorid sõltuvad ikka veel endisest Nõukogude Liidust pärit tootmisahelatest, mille tõttu nad on Venemaa Föderatsiooniga majanduslikult seotud; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni, Kasahstani ja Valgevene tolliliidu teistesse partnerriikidesse laienemist ning Euraasia Majandusliitu ei peaks käsitlema idapartnerluse majandusliku aspektiga konkureerivate projektidega, niikaua kui partnerriikidel on võimalus vabalt valida, milliste organisatsioonidega ühineda; arvestades, et jõupingutusi tuleks teha koostöö parandamiseks ja kahe majanduspiirkonna omavahel vastavusse viimiseks, et idapartnerluse riigid saaksid nende võimalusi täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et juurdepääs nii ELi kui ka naabruses asuvate Euraasia riikide ja eelkõige Venemaa turule on partnerriikide ja nende majanduse jaoks erakordselt tähtis; arvestades, et partnerriikide mõned tööstussektorid sõltuvad ikka veel endisest Nõukogude Liidust pärit tootmisahelatest, mille tõttu nad on Venemaa Föderatsiooniga majanduslikult seotud; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni, Kasahstani ja Valgevene tolliliidu teistesse partnerriikidesse laienemist ning Euraasia Majandusliitu ei peaks käsitlema idapartnerluse majandusliku aspektiga konkureerivate projektidega, niikaua kui partnerriikidel on võimalus vabalt valida, milliste organisatsioonidega ühineda; arvestades, et jõupingutusi tuleks teha koostöö parandamiseks ja kahe majanduspiirkonna omavahel vastavusse viimiseks, et idapartnerluse riigid saaksid nende võimalusi täielikult ära kasutada;

| J. | arvestades, et EL kehtestas Venemaa suhtes piiravad meetmed 2014. aasta aprillis ja juulis ning karmistas neid 2014. aasta septembris, et soodustada kursimuutust Venemaa avantüristlikus agressiivses tegevuses, millega rikutakse Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning destabiliseeritakse riigi idaosa; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL kehtestas Venemaa suhtes piiravad meetmed 2014. aasta aprillis ja juulis ning karmistas neid 2014. aasta septembris, et soodustada kursimuutust Venemaa avantüristlikus agressiivses tegevuses, millega rikutakse Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning destabiliseeritakse riigi idaosa;

| K. | arvestades, et kättemaksuks nii ELi piiravate meetmete kui ka assotsieerimislepingute allkirjastamise eest otsustas Venemaa 2014. aasta augustis kehtestada embargo EList, teistest lääneriikidest ja teatavatest partnerriikidest pärit põllumajandustoodetele ja toiduainetele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kättemaksuks nii ELi piiravate meetmete kui ka assotsieerimislepingute allkirjastamise eest otsustas Venemaa 2014. aasta augustis kehtestada embargo EList, teistest lääneriikidest ja teatavatest partnerriikidest pärit põllumajandustoodetele ja toiduainetele;

| L. | arvestades, et 2014 oli esimene aasta, mil ELi Euroopa naabruspoliitikat ja selle idamõõdet viidi ellu uuendatud programmilise ja finantsraamistiku alusel, mis kestab kuni aastani 2020; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2014 oli esimene aasta, mil ELi Euroopa naabruspoliitikat ja selle idamõõdet viidi ellu uuendatud programmilise ja finantsraamistiku alusel, mis kestab kuni aastani 2020;

Idapartnerluse esimestele saavutustele tuginedes uute väljavaadete avamine ajavahemikuks 2014–2020

| 1. | rõhutab, et idapartnerlus on alates selle loomisest 2009. aastal toonud kaasa palju konkreetseid ja tõelisi saavutusi, mis on olnud kasulikud nii ELi kui ka partnerriikide ühiskondadele ning kajastuvad mitmesugustes lepingutes, mis on sõlmitud eri tasanditel tehtava poliitilise, majandusliku ja kultuurialase koostöö raames, mida on võimalik oluliselt tõhustada, võttes arvesse kõigi osapoolte piisavat toetust; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et idapartnerlus on alates selle loomisest 2009. aastal toonud kaasa palju konkreetseid ja tõelisi saavutusi, mis on olnud kasulikud nii ELi kui ka partnerriikide ühiskondadele ning kajastuvad mitmesugustes lepingutes, mis on sõlmitud eri tasanditel tehtava poliitilise, majandusliku ja kultuurialase koostöö raames, mida on võimalik oluliselt tõhustada, võttes arvesse kõigi osapoolte piisavat toetust;

| 2. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Vilniuse tippkohtumisel osalejad kinnitasid uuesti oma algselt võetud kohustust austada idapartnerluse põhimõtteid, st eelkõige õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatiat; toonitab, et neid põhimõtteid tuleb järgida; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Vilniuse tippkohtumisel osalejad kinnitasid uuesti oma algselt võetud kohustust austada idapartnerluse põhimõtteid, st eelkõige õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatiat; toonitab, et neid põhimõtteid tuleb järgida;

| 3. | jagab Vilniuse tippkohtumisel osalejate seisukohta, et iga partner peaks vabalt ellu viima oma suveräänset valikut seoses sellega, milline on tema püüdluste ulatus ja milliseid eesmärke ta soovib saavutada suhetes ELiga ja idapartnerluse raames kooskõlas eristamispõhimõttega; tuletab sellega seoses meelde, et idapartnerlus on vabatahtlik projekt, mille raames austatakse osalevate riikide suveräänseid valikuid ja tugevdatakse nendevahelisi suhteid, ning see peaks tooma neile ja kogu Euroopale kasu stabiilsuse ja jõukuse seisukohast; |
| --- | --- |

3.

jagab Vilniuse tippkohtumisel osalejate seisukohta, et iga partner peaks vabalt ellu viima oma suveräänset valikut seoses sellega, milline on tema püüdluste ulatus ja milliseid eesmärke ta soovib saavutada suhetes ELiga ja idapartnerluse raames kooskõlas eristamispõhimõttega; tuletab sellega seoses meelde, et idapartnerlus on vabatahtlik projekt, mille raames austatakse osalevate riikide suveräänseid valikuid ja tugevdatakse nendevahelisi suhteid, ning see peaks tooma neile ja kogu Euroopale kasu stabiilsuse ja jõukuse seisukohast;

| 4. | väljendab heameelt assotsieerimislepingute ning sealhulgas põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute allkirjastamise üle ELi ning Ukraina, Moldova ja Gruusia vahel; nõuab, et ELi liikmesriigid need lepingud kiiresti ratifitseeriksid; rõhutab, et on oluline rakendada kõiki lepingu osasid ja võtta vastu vastavad reformid kõigis asjaomastes valdkondades, et vältida sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut; kutsub kõiki osapooli üles jätkama reformimist kooskõlas assotsieerimiskavaga ning palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel pakkuda abi reformide läbiviimisel; julgustab ELi liikmesriike jagama oma rikkalikke kogemusi demokraatlike režiimide kehtestamise protsessi ning põhiväärtuste ja õigusriigi põhimõtete austamisel põhinevate reformide alal ning ergutab eriti neid liikmesriike, kes saavad tugineda nii oma kogemusele seoses ELi integratsiooniga kui ka oma tihedatele suhetele partnerriikidega; palub nende partnerriikide valitsustel, kes on ratifitseerinud ELiga allkirjastatud assotsieerimislepingud ning sealhulgas põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, korraldada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ka kodanikeühenduste foorumi riiklike platvormide aktiivsel osalusel avalikke arutelusid ja teavituskampaaniaid, mis toimuksid ka kohalikul tasandil, kuna lepingute edu tagamiseks on nende sisust ja mõjust täpne arusaamine ülioluline; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt assotsieerimislepingute ning sealhulgas põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute allkirjastamise üle ELi ning Ukraina, Moldova ja Gruusia vahel; nõuab, et ELi liikmesriigid need lepingud kiiresti ratifitseeriksid; rõhutab, et on oluline rakendada kõiki lepingu osasid ja võtta vastu vastavad reformid kõigis asjaomastes valdkondades, et vältida sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut; kutsub kõiki osapooli üles jätkama reformimist kooskõlas assotsieerimiskavaga ning palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel pakkuda abi reformide läbiviimisel; julgustab ELi liikmesriike jagama oma rikkalikke kogemusi demokraatlike režiimide kehtestamise protsessi ning põhiväärtuste ja õigusriigi põhimõtete austamisel põhinevate reformide alal ning ergutab eriti neid liikmesriike, kes saavad tugineda nii oma kogemusele seoses ELi integratsiooniga kui ka oma tihedatele suhetele partnerriikidega; palub nende partnerriikide valitsustel, kes on ratifitseerinud ELiga allkirjastatud assotsieerimislepingud ning sealhulgas põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, korraldada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ka kodanikeühenduste foorumi riiklike platvormide aktiivsel osalusel avalikke arutelusid ja teavituskampaaniaid, mis toimuksid ka kohalikul tasandil, kuna lepingute edu tagamiseks on nende sisust ja mõjust täpne arusaamine ülioluline;

| 5. | mõistab hukka Venemaa otsese ja kaudse sõjalise agressiooni Ida-Ukrainas ning Krimmi ebaseadusliku annekteerimise vastusammuna Ukraina suveräänsele valikule Euroopaga integreerumise väljavaate küsimuses edasi liikuda; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles austama Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud suveräänsust, tooma oma väed välja, lõpetama separatistlike jõudude toetamise Ida-Ukrainas ning austama arvukaid rahvusvahelisi, mitmepoolseid ja kahepoolseid lepinguid, sh ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti ja 1994. aasta Budapesti memorandumit, milles nõutakse kõigi kriiside diplomaatilist lahendamist ning teiste riikide vastu suunatud igasuguse sõjalise agressiooni või sekkumise vältimist; kutsub Venemaad üles lõpetama infosõda, mille eesmärk on õhutada etnilist vaenu venelaste ja ukrainlaste vahel; nõuab, et kõik osapooled teeksid täielikku koostööd MH17 allatulistamise uurimise asjus, ning rõhutab, et teo toimepanijad tuleb vastutusele võtta; mõistab lisaks hukka kaubanduspiirangud, mille Venemaa on kehtestanud ELi ja mitme partnerriigi suhtes; toetab ELi piiravaid meetmeid Venemaa suhtes ja rõhutab, et neid tuleks rakendada seni, kuni Venemaa ei täida Minski kokkuleppeid ega võta vastu Ida-Ukraina konflikti rahumeelset lahendamist käsitlevat konstruktiivset seisukohta; taunib separatistide kontrolli all olevas Donetski ja Luganski piirkonnas toimunud ebaseaduslikke, põhiseaduse- ja õigusvastaseid valimisi, mida Venemaa tunnustas ning mis ohustavad Ukraina ühtsust ja takistavad rahuprotsessi; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud viivitamata vabastaksid Nadja Savtšenko, kes rööviti ja keda peetakse Venemaal ebaseaduslikult kinni; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka Venemaa otsese ja kaudse sõjalise agressiooni Ida-Ukrainas ning Krimmi ebaseadusliku annekteerimise vastusammuna Ukraina suveräänsele valikule Euroopaga integreerumise väljavaate küsimuses edasi liikuda; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles austama Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud suveräänsust, tooma oma väed välja, lõpetama separatistlike jõudude toetamise Ida-Ukrainas ning austama arvukaid rahvusvahelisi, mitmepoolseid ja kahepoolseid lepinguid, sh ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti ja 1994. aasta Budapesti memorandumit, milles nõutakse kõigi kriiside diplomaatilist lahendamist ning teiste riikide vastu suunatud igasuguse sõjalise agressiooni või sekkumise vältimist; kutsub Venemaad üles lõpetama infosõda, mille eesmärk on õhutada etnilist vaenu venelaste ja ukrainlaste vahel; nõuab, et kõik osapooled teeksid täielikku koostööd MH17 allatulistamise uurimise asjus, ning rõhutab, et teo toimepanijad tuleb vastutusele võtta; mõistab lisaks hukka kaubanduspiirangud, mille Venemaa on kehtestanud ELi ja mitme partnerriigi suhtes; toetab ELi piiravaid meetmeid Venemaa suhtes ja rõhutab, et neid tuleks rakendada seni, kuni Venemaa ei täida Minski kokkuleppeid ega võta vastu Ida-Ukraina konflikti rahumeelset lahendamist käsitlevat konstruktiivset seisukohta; taunib separatistide kontrolli all olevas Donetski ja Luganski piirkonnas toimunud ebaseaduslikke, põhiseaduse- ja õigusvastaseid valimisi, mida Venemaa tunnustas ning mis ohustavad Ukraina ühtsust ja takistavad rahuprotsessi; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud viivitamata vabastaksid Nadja Savtšenko, kes rööviti ja keda peetakse Venemaal ebaseaduslikult kinni;

| 6. | mõistab hukka liidu- ja strateegilise partnerluse lepingu allkirjastamise Venemaa Föderatsiooni ja Abhaasia vahel 24. novembril 2014 ning Venemaa kavatsuse allkirjastada tihedamaid suhteid käsitlev leping lahkulöönud Tshinvali piirkonnaga 2015. aastal; rõhutab, et selline tegevus ohustab suuresti stabiilsust ja julgeolekut piirkonnas, toob kaasa tõsised riskid, mis mõjutavad Gruusia ja Venemaa Föderatsiooni vaheliste suhete normaliseerimise püüdeid ning kahjustavad Genfi rahvusvahelisi kõnelusi; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles austama rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid ja Gruusia territoriaalset terviklikkust ning järgima Gruusia ja Venemaa vahel 2008. aastal sõlmitud relvarahukokkulepet; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka liidu- ja strateegilise partnerluse lepingu allkirjastamise Venemaa Föderatsiooni ja Abhaasia vahel 24. novembril 2014 ning Venemaa kavatsuse allkirjastada tihedamaid suhteid käsitlev leping lahkulöönud Tshinvali piirkonnaga 2015. aastal; rõhutab, et selline tegevus ohustab suuresti stabiilsust ja julgeolekut piirkonnas, toob kaasa tõsised riskid, mis mõjutavad Gruusia ja Venemaa Föderatsiooni vaheliste suhete normaliseerimise püüdeid ning kahjustavad Genfi rahvusvahelisi kõnelusi; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles austama rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid ja Gruusia territoriaalset terviklikkust ning järgima Gruusia ja Venemaa vahel 2008. aastal sõlmitud relvarahukokkulepet;

| 7. | toonitab, et ELil lasub vastutus selgelt määratleda võimalused, mida ta soovib pakkuda vastutasuks partnerriikide eesmärkide ja euroopaliku mõtteviisi eest; taunib asjaolu, et Venemaa on asjaomaseid eesmärke ja idapartnerlust seni pidanud üksnes ohuks oma geopoliitilisele mõjusfäärile; märgib, et tolliliit ja 2015. aasta jaanuaris jõustunud Euraasia Majandusliidu leping hõlmavad liikmetevahelise majandusliku integratsiooni projekti, mis ei ole kooskõlas assotsieerimislepingute ja nende kaubandussätetega (põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingutega); kutsub Venemaa Föderatsiooni üles mitte avaldama majandussurvet ega tegema julgeolekut ja energiavarustust puudutavaid ähvardusi ning austama oma naabrite õigust vabalt otsustada oma poliitilise ja majandusliku tuleviku üle; kordab oma üleskutset Venemaa Föderatsioonile lahendada konfliktid rahumeelselt läbirääkimistelauas; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et ELil lasub vastutus selgelt määratleda võimalused, mida ta soovib pakkuda vastutasuks partnerriikide eesmärkide ja euroopaliku mõtteviisi eest; taunib asjaolu, et Venemaa on asjaomaseid eesmärke ja idapartnerlust seni pidanud üksnes ohuks oma geopoliitilisele mõjusfäärile; märgib, et tolliliit ja 2015. aasta jaanuaris jõustunud Euraasia Majandusliidu leping hõlmavad liikmetevahelise majandusliku integratsiooni projekti, mis ei ole kooskõlas assotsieerimislepingute ja nende kaubandussätetega (põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingutega); kutsub Venemaa Föderatsiooni üles mitte avaldama majandussurvet ega tegema julgeolekut ja energiavarustust puudutavaid ähvardusi ning austama oma naabrite õigust vabalt otsustada oma poliitilise ja majandusliku tuleviku üle; kordab oma üleskutset Venemaa Föderatsioonile lahendada konfliktid rahumeelselt läbirääkimistelauas;

| 8. | on seisukohal, et tolliliidu loomine ning Euroopa Liidu ideaalidest inspireeritud ja 2015. aasta jaanuaris jõustunud Euraasia Majandusliidu lepingu sõlmimine saavad osalevatele riikidele kasu tuua üksnes niikaua, kui Venemaa Föderatsioon ei sunni riike ühinema majandussurve ning julgeolekut ja energiavarustust puudutavate ähvarduste abil, ning lubab oma naabritel vabalt otsustada oma poliitilise ja majandusliku tuleviku üle; märgib, et uued struktuurid ei ole kooskõlas assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingutega, ning toonitab vajadust leida tulevikus koostöö- ja suhtlusvõimalused, kuna igal juhul tuleb mõlema poole riikide vahel tagada kaubandus ja head suhted; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et tolliliidu loomine ning Euroopa Liidu ideaalidest inspireeritud ja 2015. aasta jaanuaris jõustunud Euraasia Majandusliidu lepingu sõlmimine saavad osalevatele riikidele kasu tuua üksnes niikaua, kui Venemaa Föderatsioon ei sunni riike ühinema majandussurve ning julgeolekut ja energiavarustust puudutavate ähvarduste abil, ning lubab oma naabritel vabalt otsustada oma poliitilise ja majandusliku tuleviku üle; märgib, et uued struktuurid ei ole kooskõlas assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingutega, ning toonitab vajadust leida tulevikus koostöö- ja suhtlusvõimalused, kuna igal juhul tuleb mõlema poole riikide vahel tagada kaubandus ja head suhted;

| 9. | märgib, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend võib olla tihedama koostöö ajendiks nende riikidega, kes ei ole veel alla kirjutanud assotsieerimislepingut ELiga, ning nõuab nende poole pöördumisel uute jõupingutuste tegemist; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend võib olla tihedama koostöö ajendiks nende riikidega, kes ei ole veel alla kirjutanud assotsieerimislepingut ELiga, ning nõuab nende poole pöördumisel uute jõupingutuste tegemist;

| 10. | on veendunud, et 2015. aasta mais Riias toimuval idapartnerluse tippkohtumisel tuleks idapartnerlust tugevdada ning kohtumise tulemuseks peaksid olema tihedamad poliitilised ja majanduslikud sidemed ELi ja partnerriikide vahel ning intensiivsemad ja paremad kahepoolsed ja mitmepoolsed suhted kõigi partnerite vahel; kutsub ELi ja partnerriike üles püüdlema järjekindlalt idapartnerluse algse eesmärgi poole ja keskenduma samal ajal reformide rakendamisele, mis toovad kaasa muutusi ühiskonnas ja tugevdavad sidemeid asjaomaste riikide elanike vahel; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et 2015. aasta mais Riias toimuval idapartnerluse tippkohtumisel tuleks idapartnerlust tugevdada ning kohtumise tulemuseks peaksid olema tihedamad poliitilised ja majanduslikud sidemed ELi ja partnerriikide vahel ning intensiivsemad ja paremad kahepoolsed ja mitmepoolsed suhted kõigi partnerite vahel; kutsub ELi ja partnerriike üles püüdlema järjekindlalt idapartnerluse algse eesmärgi poole ja keskenduma samal ajal reformide rakendamisele, mis toovad kaasa muutusi ühiskonnas ja tugevdavad sidemeid asjaomaste riikide elanike vahel;

| 11. | peab poliitilist assotsieerimist, demokraatlikke reforme, inimõigusi ja põhivabadusi, riiklike institutsioonide suutlikkuse suurendamist ja kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamist, korruptsioonivastast võitlust, energiajulgeoleku ja inimestevaheliste kontaktide parandamist ning koostööd hariduse valdkonnas peamisteks esmatähtsateks valdkondadeks, milles EL ja tema partnerid peaksid rohkem jõupingutusi tegema ja tagama tulemuste saavutamise Riia tippkohtumisel; |
| --- | --- |

11.

peab poliitilist assotsieerimist, demokraatlikke reforme, inimõigusi ja põhivabadusi, riiklike institutsioonide suutlikkuse suurendamist ja kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamist, korruptsioonivastast võitlust, energiajulgeoleku ja inimestevaheliste kontaktide parandamist ning koostööd hariduse valdkonnas peamisteks esmatähtsateks valdkondadeks, milles EL ja tema partnerid peaksid rohkem jõupingutusi tegema ja tagama tulemuste saavutamise Riia tippkohtumisel;

| 12. | kutsub ELi üles viivitamata kehtestama viisavaba lühiajalise reisimise korra nende parterriikidega, kes on võtnud kohustuse viisavabaduse tegevuskava rakendada ja selle ellu viinud, eeldusel et tingimused on täidetud; rõhutab, et on oluline käivitada viisavabaduse tegevuskavad nende partnerriikidega, kes on teinud edusamme ELiga sõlmitud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute rakendamisel; rõhutab koostöö tähtsust viisakorra ja liikuvuspartnerluse küsimustes, kuna see aitab ühiskondi lähendada ja levitada kodanike seas ühistel väärtustel põhinevasse kogukonda kuuluvuse tunnet; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi üles viivitamata kehtestama viisavaba lühiajalise reisimise korra nende parterriikidega, kes on võtnud kohustuse viisavabaduse tegevuskava rakendada ja selle ellu viinud, eeldusel et tingimused on täidetud; rõhutab, et on oluline käivitada viisavabaduse tegevuskavad nende partnerriikidega, kes on teinud edusamme ELiga sõlmitud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute rakendamisel; rõhutab koostöö tähtsust viisakorra ja liikuvuspartnerluse küsimustes, kuna see aitab ühiskondi lähendada ja levitada kodanike seas ühistel väärtustel põhinevasse kogukonda kuuluvuse tunnet;

| 13. | rõhutab, et ELi ja partnerriikide vaheliste suhete tihenemine sõltub demokraatlike reformide tõelistest tulemustest, õigusriigi põhimõtete rakendamise kvaliteedist ning positiivsetest muutustest riigiasutuste juhtimises ning poliitilise elu ja kohtusüsteemi valdkonnas; märgib sellega seoses mõnes partnerriigis valitsuse ja opositsiooni vahel vastasseisu tekkimise kahetsusväärseid suundumusi; nõuab tungivalt, et valitsused hoiduksid poliitilisest kättemaksust ja valikulisest õigusemõistmisest ning reageeriksid asjakohaselt konkreetsetele mureküsimustele, mille on tõstatanud Euroopa Parlament, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ja teised rahvusvahelised institutsioonid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ELi ja partnerriikide vaheliste suhete tihenemine sõltub demokraatlike reformide tõelistest tulemustest, õigusriigi põhimõtete rakendamise kvaliteedist ning positiivsetest muutustest riigiasutuste juhtimises ning poliitilise elu ja kohtusüsteemi valdkonnas; märgib sellega seoses mõnes partnerriigis valitsuse ja opositsiooni vahel vastasseisu tekkimise kahetsusväärseid suundumusi; nõuab tungivalt, et valitsused hoiduksid poliitilisest kättemaksust ja valikulisest õigusemõistmisest ning reageeriksid asjakohaselt konkreetsetele mureküsimustele, mille on tõstatanud Euroopa Parlament, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ja teised rahvusvahelised institutsioonid;

| 14. | soovitab, et EL ja partnerriigid töötaksid ühiselt kavandatavates ja rakendatavates programmides välja strateegilisema ja rohkem tulemustele suunatud lähenemisviisi; on seisukohal, et valdkondliku koostöö strateegiaid tuleks arutada ministrite kohtumistel ning et idapartnerluse platvormid ja nende eksperdirühmad peaksid olema aktiivsemad seoses asjaomaste strateegiate kohta ettepanekute esitamise ning nende kavandamise ja läbivaatamisega; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et EL ja partnerriigid töötaksid ühiselt kavandatavates ja rakendatavates programmides välja strateegilisema ja rohkem tulemustele suunatud lähenemisviisi; on seisukohal, et valdkondliku koostöö strateegiaid tuleks arutada ministrite kohtumistel ning et idapartnerluse platvormid ja nende eksperdirühmad peaksid olema aktiivsemad seoses asjaomaste strateegiate kohta ettepanekute esitamise ning nende kavandamise ja läbivaatamisega;

| 15. | rõhutab, et on tähtis edendada noortele, üliõpilastele, teadlastele ja uurijatele suunatud koostöö- ja vahetusprogramme idapartnerluse raames; märgib rahuloluga, et nende valdkondade uued ELi programmid, nagu programm „Erasmus+” ning Marie Skłodowska-Curie meetmed teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” raames, laiendavad partnerriikide teadlaste liikuvuse tõhustamise ja noortele suunatud stipendiumide võimalusi; väljendab heameelt 2013. ja 2014. aastal toimunud Euronesti Scola ja idapartnerluse noorte juhtide foorumi esimeste istungite edu üle ning soovitab seda tüüpi istungeid regulaarselt korraldada; ergutab lisaks looma kultuuriarengu ühiseid toetuskavasid ja ühiseid kultuurisündmusi ning soovitab iga kuu inglise keeles ja partnerriikide keeltes välja anda ühist brošüüri, milles teavitatakse partnerriikide elanikke vahetult Euroopa Liidust ja euroopalikust mõtteviisist ning esitatakse selget teavet asjaomaste partnerriikide suhete kohta ELiga; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et on tähtis edendada noortele, üliõpilastele, teadlastele ja uurijatele suunatud koostöö- ja vahetusprogramme idapartnerluse raames; märgib rahuloluga, et nende valdkondade uued ELi programmid, nagu programm „Erasmus+” ning Marie Skłodowska-Curie meetmed teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” raames, laiendavad partnerriikide teadlaste liikuvuse tõhustamise ja noortele suunatud stipendiumide võimalusi; väljendab heameelt 2013. ja 2014. aastal toimunud Euronesti Scola ja idapartnerluse noorte juhtide foorumi esimeste istungite edu üle ning soovitab seda tüüpi istungeid regulaarselt korraldada; ergutab lisaks looma kultuuriarengu ühiseid toetuskavasid ja ühiseid kultuurisündmusi ning soovitab iga kuu inglise keeles ja partnerriikide keeltes välja anda ühist brošüüri, milles teavitatakse partnerriikide elanikke vahetult Euroopa Liidust ja euroopalikust mõtteviisist ning esitatakse selget teavet asjaomaste partnerriikide suhete kohta ELiga;

Idapartnerluse eesmärkide saavutamine uue Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (2014–2020) rakendamise abil

| 16. | tunneb heameelt ajavahemikuks 2014–2020 vastu võetud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi üle, milles võetakse täielikult arvesse Euroopa naabruspoliitika idamõõdet ning mis peaks asjaomastele rahvastele kaasa tooma konkreetset ja nähtavat edasiminekut; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt ajavahemikuks 2014–2020 vastu võetud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi üle, milles võetakse täielikult arvesse Euroopa naabruspoliitika idamõõdet ning mis peaks asjaomastele rahvastele kaasa tooma konkreetset ja nähtavat edasiminekut;

| 17. | peab kahetsusväärseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarves tehtud olulisi kärpeid võrreldes komisjoni algse ettepanekuga; nõuab tiheda dialoogi pidamist Euroopa naabruspoliitika eest vastutava volinikuga, et tagada nappide vahendite parim kasutamine; on seisukohal, et säilitada tuleks tasakaal Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ida- ja lõunapiirkonna jaoks ette nähtud vahendite vahel, mille puhul 40 % kõigist koostööks eraldatud vahenditest suunataks idapiirkonda; kutsub komisjoni üles abistama partnerriike haldussuutlikkuse suurendamisel, et kasutada täielikult ära Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi pakutavaid rahastamisvõimalusi; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarves tehtud olulisi kärpeid võrreldes komisjoni algse ettepanekuga; nõuab tiheda dialoogi pidamist Euroopa naabruspoliitika eest vastutava volinikuga, et tagada nappide vahendite parim kasutamine; on seisukohal, et säilitada tuleks tasakaal Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ida- ja lõunapiirkonna jaoks ette nähtud vahendite vahel, mille puhul 40 % kõigist koostööks eraldatud vahenditest suunataks idapiirkonda; kutsub komisjoni üles abistama partnerriike haldussuutlikkuse suurendamisel, et kasutada täielikult ära Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi pakutavaid rahastamisvõimalusi;

| 18. | märgib, et vahendeid tuleb partnerriikide vahel tasakaalustatumalt jaotada, tunnistades samas, et idapartnerid peavad esitama paremaid projektide ettepanekuid; on seisukohal, et komisjon ja partnerriikide valitsused peavad tingimata julgustama ja toetama rohkem kohalikke osalejaid seoses oma projekte käsitlevate taotluste esitamise ja nendeks toetuse saamisega Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames; |
| --- | --- |

18.

märgib, et vahendeid tuleb partnerriikide vahel tasakaalustatumalt jaotada, tunnistades samas, et idapartnerid peavad esitama paremaid projektide ettepanekuid; on seisukohal, et komisjon ja partnerriikide valitsused peavad tingimata julgustama ja toetama rohkem kohalikke osalejaid seoses oma projekte käsitlevate taotluste esitamise ja nendeks toetuse saamisega Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames;

| 19. | toonitab omaluse ja vastastikuse vastutuse põhimõtete olulisust riiklike programmide kavandamisel ja rakendamisel Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames; on seisukohal, et edu on osaliselt seotud kohustustega, milles EL ja partnerriigid on kokku leppinud ja mis on vastastikku siduvad; |
| --- | --- |

19.

toonitab omaluse ja vastastikuse vastutuse põhimõtete olulisust riiklike programmide kavandamisel ja rakendamisel Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames; on seisukohal, et edu on osaliselt seotud kohustustega, milles EL ja partnerriigid on kokku leppinud ja mis on vastastikku siduvad;

| 20. | soovitab erinevalt ajavahemikust 2007–2013 teha suuremaid pingutusi, et aidata partnerriikidel tegelikult rakendada äsja kehtestatud õigusakte ja kindlustada reforme, mis on vajalikud demokraatia ja õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks kooskõlas ELi õiguse ja normidega; tuletab meelde, et enne ELi abi suurendamist tuleb rakendamisel saavutada veenvaid tulemusi; |
| --- | --- |

20.

soovitab erinevalt ajavahemikust 2007–2013 teha suuremaid pingutusi, et aidata partnerriikidel tegelikult rakendada äsja kehtestatud õigusakte ja kindlustada reforme, mis on vajalikud demokraatia ja õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks kooskõlas ELi õiguse ja normidega; tuletab meelde, et enne ELi abi suurendamist tuleb rakendamisel saavutada veenvaid tulemusi;

| 21. | kutsub komisjoni ja partnerriike üles määrama 2014.-2015. aasta riiklike tegevuskavade ja mitut riiki hõlmavate piirkondlike programmide raames piiratud arvu prioriteete, et maksimeerida nende mõju ning saavutada konkreetseid ja mõõdetavaid tulemusi; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja partnerriike üles määrama 2014.-2015. aasta riiklike tegevuskavade ja mitut riiki hõlmavate piirkondlike programmide raames piiratud arvu prioriteete, et maksimeerida nende mõju ning saavutada konkreetseid ja mõõdetavaid tulemusi;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks tervikliku strateegia, mis käsitleb suhteid Valgevenega ja mille eesmärk on edendada vastastikust mõistmist ning riigi ajakohastamist ja demokratiseerimist; on seisukohal, et asjaomane strateegia peaks hõlmama Valgevenes reformide läbiviimise esmatähtsaid valdkondi, et parandada suhteid ja tulemuslikku koostööd Euroopa naabruspoliitika raames, ning see peaks tuginema põhimõttele „rohkema eest rohkem”; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks tervikliku strateegia, mis käsitleb suhteid Valgevenega ja mille eesmärk on edendada vastastikust mõistmist ning riigi ajakohastamist ja demokratiseerimist; on seisukohal, et asjaomane strateegia peaks hõlmama Valgevenes reformide läbiviimise esmatähtsaid valdkondi, et parandada suhteid ja tulemuslikku koostööd Euroopa naabruspoliitika raames, ning see peaks tuginema põhimõttele „rohkema eest rohkem”;

| 23. | peab positiivseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi rakendamise suhtes kohaldatavaid sätteid, mille aluseks on stiimulipõhine ja kohandatud lähenemisviis; on seisukohal, et nendes kajastub asjakohaselt põhimõte „rohkema eest rohkem”, mida oli seni ellu viidud vaid vähesel määral; rõhutab, et põhimõttega „rohkema eest rohkem” kaasneb ka põhimõte „vähema eest vähem”, mida tuleks nõuetekohaselt kohaldada, kui asjaomased riigid ei ole valmis vajalikke reforme läbi viima; arvab siiski, et piirkondlik aspekt tuleks säilitada, tõhustades eelkõige mitmepoolseid suhteid ning piiriülese koostöö projekte ja platvorme; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et 10 % Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarvest eraldatakse mitut riiki hõlmavate katusprogrammide kaudu nendele partnerriikidele, kes on teinud edusamme tugeva ja jätkusuutliku demokraatia kehtestamise ja kindlustamise suunas ning selle eesmärgi saavutamist soodustavate kokkulepitud reformide rakendamises; |
| --- | --- |

23.

peab positiivseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi rakendamise suhtes kohaldatavaid sätteid, mille aluseks on stiimulipõhine ja kohandatud lähenemisviis; on seisukohal, et nendes kajastub asjakohaselt põhimõte „rohkema eest rohkem”, mida oli seni ellu viidud vaid vähesel määral; rõhutab, et põhimõttega „rohkema eest rohkem” kaasneb ka põhimõte „vähema eest vähem”, mida tuleks nõuetekohaselt kohaldada, kui asjaomased riigid ei ole valmis vajalikke reforme läbi viima; arvab siiski, et piirkondlik aspekt tuleks säilitada, tõhustades eelkõige mitmepoolseid suhteid ning piiriülese koostöö projekte ja platvorme; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et 10 % Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarvest eraldatakse mitut riiki hõlmavate katusprogrammide kaudu nendele partnerriikidele, kes on teinud edusamme tugeva ja jätkusuutliku demokraatia kehtestamise ja kindlustamise suunas ning selle eesmärgi saavutamist soodustavate kokkulepitud reformide rakendamises;

| 24. | märgib rahuloluga, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames individuaalsete riiklike tegevuskavade jaoks ette nähtud rahaeraldised varieeruvad kuni 20 %, mis jätab ruumi ka suuremaks eristamiseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi rakendamisel; |
| --- | --- |

24.

märgib rahuloluga, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames individuaalsete riiklike tegevuskavade jaoks ette nähtud rahaeraldised varieeruvad kuni 20 %, mis jätab ruumi ka suuremaks eristamiseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi rakendamisel;

| 25. | soovitab, et EL toetaks proportsionaalse tehnilise abiga partnerriikide pingutusi oma õigusaktide ja normide ühtlustamisel ELi õigusaktide ja normidega, et tagada liidu õigustiku kõigi asjakohaste osade sujuv ja järkjärguline ülevõtmine, mis toob majandusele ja elanikkonnale konkreetset ja nähtavat kasu; |
| --- | --- |

25.

soovitab, et EL toetaks proportsionaalse tehnilise abiga partnerriikide pingutusi oma õigusaktide ja normide ühtlustamisel ELi õigusaktide ja normidega, et tagada liidu õigustiku kõigi asjakohaste osade sujuv ja järkjärguline ülevõtmine, mis toob majandusele ja elanikkonnale konkreetset ja nähtavat kasu;

| 26. | rõhutab, et ELi abi peab olema suunatud ka piirkondlike majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamisele partnerriikides, kuna liiga tihti keskenduvad projektid ühele piirkonnale või pealinnale, samas kui kaugemates asukohtades olevad inimesed ei saa sellistest projektidest kasu ja on väga vähesel määral kursis ELiga integreerumise protsessi hüvedega; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELi abi peab olema suunatud ka piirkondlike majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamisele partnerriikides, kuna liiga tihti keskenduvad projektid ühele piirkonnale või pealinnale, samas kui kaugemates asukohtades olevad inimesed ei saa sellistest projektidest kasu ja on väga vähesel määral kursis ELiga integreerumise protsessi hüvedega;

| 27. | nõuab, et EL ja liikmesriigid rakendaksid partnerriikidega seotud koostöö- ja toetuspoliitikat järjekindlalt ja tulemuslikult ning kooskõlas teiste rahvusvaheliste ja riiklike abistajatega; soovitab neil tungivalt partnerriikides ühiselt meetmeid ja projekte kavandada; nõuab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames rahastatavate projektide ning idapartnerluse riikidele osalemiseks avatud teiste ELi rahastatavate vahendite ja ELi programmide koordineerimise tõhustamist ja koostoime edendamist, kuid rõhutab samas, et väljakujunenud formaatide puhul, nagu abistajate/investorite konverentsid, töörühmad, suhtlus kohapealsete liidu delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade vahel jne, tuleks endiselt järgida kokkulepitud poliitikaeesmärke; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et EL ja liikmesriigid rakendaksid partnerriikidega seotud koostöö- ja toetuspoliitikat järjekindlalt ja tulemuslikult ning kooskõlas teiste rahvusvaheliste ja riiklike abistajatega; soovitab neil tungivalt partnerriikides ühiselt meetmeid ja projekte kavandada; nõuab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames rahastatavate projektide ning idapartnerluse riikidele osalemiseks avatud teiste ELi rahastatavate vahendite ja ELi programmide koordineerimise tõhustamist ja koostoime edendamist, kuid rõhutab samas, et väljakujunenud formaatide puhul, nagu abistajate/investorite konverentsid, töörühmad, suhtlus kohapealsete liidu delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade vahel jne, tuleks endiselt järgida kokkulepitud poliitikaeesmärke;

| 28. | rõhutab kodanikuühiskonna olulist panust poliitilisse dialoogi ja demokraatlikesse reformiprotsessidesse partnerriikides; soovitab, et ELi poliitiline pühendumine kodanikuühiskonnale partnerriikides kajastuks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi programmitöös; |
| --- | --- |

28.

rõhutab kodanikuühiskonna olulist panust poliitilisse dialoogi ja demokraatlikesse reformiprotsessidesse partnerriikides; soovitab, et ELi poliitiline pühendumine kodanikuühiskonnale partnerriikides kajastuks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi programmitöös;

| 29. | kutsub idapartnerluse riikide parlamente üles osalema arutelus ja suurendama üldsuse teadlikkust käimasolevatest protsessidest ja peamistest saavutustest uue Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (2014–2020) raames seoses ELi programmide nähtavuse suurendamisega asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

29.

kutsub idapartnerluse riikide parlamente üles osalema arutelus ja suurendama üldsuse teadlikkust käimasolevatest protsessidest ja peamistest saavutustest uue Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (2014–2020) raames seoses ELi programmide nähtavuse suurendamisega asjaomastes riikides;

| 30. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

30.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 17. märtsil 2015. aastal Armeenias Jerevanis.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0229.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0567.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0446.

---

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/7

---

RESOLUTSIOON (1)

ELi ja idapartnerluse riikide taristukoostöö kohta maantee-, raudtee- ja lennutranspordi ühisprojektide kaudu

(2015/C 315/02)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni „Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahend. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni „Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahend. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta”,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta ning resolutsioone Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Valgevene Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta ning resolutsioone Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Valgevene Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni „Eastern Partnership: the way ahead”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni „Eastern Partnership: the way ahead”,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liit ja naaberpiirkonnad: uus lähenemisviis transpordikoostööle” (COM(2011) 415) ja komisjoni Euroopa Liidu naabruse transpordikava, mis hõlmab lennundussektorit, mere- ja siseveetransporti, maantee- ja raudteetransporti ning taristuühendusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liit ja naaberpiirkonnad: uus lähenemisviis transpordikoostööle” (COM(2011) 415) ja komisjoni Euroopa Liidu naabruse transpordikava, mis hõlmab lennundussektorit, mere- ja siseveetransporti, maantee- ja raudteetransporti ning taristuühendusi,

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide transpordiministrite ja komisjoni esindajate ühisdeklaratsiooni idapartnerluse transpordikoostöö tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide transpordiministrite ja komisjoni esindajate ühisdeklaratsiooni idapartnerluse transpordikoostöö tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi transpordikoostöö kohta ELi naaberpiirkondadega, mis võeti vastu transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 3116. kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi transpordikoostöö kohta ELi naaberpiirkondadega, mis võeti vastu transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 3116. kohtumisel,

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava. Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava. Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”,

| — | võttes arvesse idapartnerluse piirkondliku transpordivõrgu prioriteetsete taristuprojektide loetelu, mida toetati ELi ja idapartnerluse transpordiministrite 9. oktoobri 2013. aasta kohtumisel Luxembourgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse piirkondliku transpordivõrgu prioriteetsete taristuprojektide loetelu, mida toetati ELi ja idapartnerluse transpordiministrite 9. oktoobri 2013. aasta kohtumisel Luxembourgis,

| — | võttes arvesse assotsieerimislepingute allakirjutamist ELi ning Ukraina, Moldova ja Gruusia vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse assotsieerimislepingute allakirjutamist ELi ning Ukraina, Moldova ja Gruusia vahel,

| — | võttes arvesse mere- ja jõetranspordi kui kaubaveo, inimeste ühendamise ja turuintegratsiooni suurendamise süsteemide tõhusust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mere- ja jõetranspordi kui kaubaveo, inimeste ühendamise ja turuintegratsiooni suurendamise süsteemide tõhusust,

| 1. | rõhutab, et transport on ülitähtis Euroopa heaolu jaoks, sest võimaldab kaupu tõhusalt jaotada ja kodanikel vabalt reisida; tuletab meelde, et EL on idapartnerluse riikide suur poliitiline ja majanduspartner ning et tugevdatud koostöö transpordisektoris võib aidata neil riikidel saada majanduslikult palju tugevamaks ja poliitiliselt stabiilsemaks; märgib, et ELi ja naaberpiirkondade kodanikud ja ettevõtjad saavad paremast transpordikoostööst otsest kasu, et sellise koostöö eesmärk on vähendada kaupade, teenuste ja reisijate vedamisele kuluvat aega ja ressursse ning et ka suurem turuintegratsioon võib tekitada uusi turuvõimalusi nii ELi kui ka selle naaberpiirkondade ettevõtjatele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et transport on ülitähtis Euroopa heaolu jaoks, sest võimaldab kaupu tõhusalt jaotada ja kodanikel vabalt reisida; tuletab meelde, et EL on idapartnerluse riikide suur poliitiline ja majanduspartner ning et tugevdatud koostöö transpordisektoris võib aidata neil riikidel saada majanduslikult palju tugevamaks ja poliitiliselt stabiilsemaks; märgib, et ELi ja naaberpiirkondade kodanikud ja ettevõtjad saavad paremast transpordikoostööst otsest kasu, et sellise koostöö eesmärk on vähendada kaupade, teenuste ja reisijate vedamisele kuluvat aega ja ressursse ning et ka suurem turuintegratsioon võib tekitada uusi turuvõimalusi nii ELi kui ka selle naaberpiirkondade ettevõtjatele;

| 2. | on seisukohal, et transpordiühendusi saab parandada transporditaristu täiustamise ja turuintegratsiooni suurendamisega, tagades reisijamugavuse ning tõhusa ja turvalise kaubaveo ning võttes arvesse idapartnerluse riikide geograafilist asukohta; loodab sellega seoses, et idapartnerluse riikide transpordipoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” vahele luuakse nähtavad seosed; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et transpordiühendusi saab parandada transporditaristu täiustamise ja turuintegratsiooni suurendamisega, tagades reisijamugavuse ning tõhusa ja turvalise kaubaveo ning võttes arvesse idapartnerluse riikide geograafilist asukohta; loodab sellega seoses, et idapartnerluse riikide transpordipoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” vahele luuakse nähtavad seosed;

| 3. | rõhutab, et ELi ja selle idapartnerluse riikide transporditurgude tihedam integratsioon sõltub iga riigi sellekohasest tahtest ja valmisolekust ning naaberriikide saavutustest ELi ohutus-, julgeoleku-, keskkonna- ja sotsiaalstandarditele vastavate standardite kohaldamisel; palub ELil anda kõikvõimalikku tehnilist abi ja nõu ning hoiduda protektsionismist; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi ja selle idapartnerluse riikide transporditurgude tihedam integratsioon sõltub iga riigi sellekohasest tahtest ja valmisolekust ning naaberriikide saavutustest ELi ohutus-, julgeoleku-, keskkonna- ja sotsiaalstandarditele vastavate standardite kohaldamisel; palub ELil anda kõikvõimalikku tehnilist abi ja nõu ning hoiduda protektsionismist;

| 4. | rõhutab, et Ida- ja Lääne-Euroopa transporditaristu vahel on endiselt suuri ja tähelepanu vajavaid erinevusi ning et Euroopa maailmajao transporditaristut tuleb ühtlustada; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Ida- ja Lääne-Euroopa transporditaristu vahel on endiselt suuri ja tähelepanu vajavaid erinevusi ning et Euroopa maailmajao transporditaristut tuleb ühtlustada;

| 5. | tuletab meelde, et eelkõige maantee- ja lennutranspordis teevad suurt muret ummikud; rõhutab vajadust tegeleda Euroopa transpordi oluliste kitsaskohtadega, et rahuldada kodanike nõudlust reisimise järele ning majanduse vajadust kaupade ja teenuste veo järele, ennetades samas ressursi- ja keskkonnapiiranguid; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et eelkõige maantee- ja lennutranspordis teevad suurt muret ummikud; rõhutab vajadust tegeleda Euroopa transpordi oluliste kitsaskohtadega, et rahuldada kodanike nõudlust reisimise järele ning majanduse vajadust kaupade ja teenuste veo järele, ennetades samas ressursi- ja keskkonnapiiranguid;

| 6. | on rahul, et võeti vastu üleeuroopalist transpordivõrku puudutavad uued suunised, millega kujundatakse välja strateegilise Euroopa taristu terviklik põhivõrk Euroopa Liidu ida- ja lääneosas, ning seeläbi ka ühtne Euroopa transpordipiirkond; palub Euroopa Komisjonil kaaluda võimalust ühendada üleeuroopaline transpordi põhivõrk idapartnerluse riikide transpordivõrguga; |
| --- | --- |

6.

on rahul, et võeti vastu üleeuroopalist transpordivõrku puudutavad uued suunised, millega kujundatakse välja strateegilise Euroopa taristu terviklik põhivõrk Euroopa Liidu ida- ja lääneosas, ning seeläbi ka ühtne Euroopa transpordipiirkond; palub Euroopa Komisjonil kaaluda võimalust ühendada üleeuroopaline transpordi põhivõrk idapartnerluse riikide transpordivõrguga;

| 7. | palub komisjonil koos idapartnerluse riikide valitsustega läbi viia ja avaldada ühisuuring ühist huvi pakkuvate transporditaristute, -sõlmede ja -ühenduste hindamise kohta, millest võib saada edasiste ühisprojektide terviklik alus; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil koos idapartnerluse riikide valitsustega läbi viia ja avaldada ühisuuring ühist huvi pakkuvate transporditaristute, -sõlmede ja -ühenduste hindamise kohta, millest võib saada edasiste ühisprojektide terviklik alus;

| 8. | võtab teadmiseks suurenenud surve taristu rahastamise riiklikele vahenditele; rõhutab, et vaja on avaliku ja erasektori partnerlustel põhinevat uut lähenemisviisi rahastamisele ja hinnakujundusele, mis võimaldaks kohalikel kogukondadel luua partnerlusi huvitatud erasektori osalejate ja valitsusasutustega ning kasutada ära rahvusvahelisi vahendeid, et võtta kasutusele kõigile asjaomastele pooltele kasulikud transpordivahendid; nõuab, et ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid vahetaksid parimaid kogemusi ja tõhustaksid koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks suurenenud surve taristu rahastamise riiklikele vahenditele; rõhutab, et vaja on avaliku ja erasektori partnerlustel põhinevat uut lähenemisviisi rahastamisele ja hinnakujundusele, mis võimaldaks kohalikel kogukondadel luua partnerlusi huvitatud erasektori osalejate ja valitsusasutustega ning kasutada ära rahvusvahelisi vahendeid, et võtta kasutusele kõigile asjaomastele pooltele kasulikud transpordivahendid; nõuab, et ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid vahetaksid parimaid kogemusi ja tõhustaksid koostööd selles valdkonnas;

| 9. | tunnistab, kui tähtis on edendada idapartnerluse riikide investeerimiskeskkonda, et meelitada ELi liikmesriikidest maantee-, raudtee-, mere- ja lennutranspordi sektoritesse investeeringuid, mis toetavad vastava taristu väljatöötamist, idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide integratsiooni, ELi standardite vastuvõtmist ning idapartnerluse riikide suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, kui tähtis on edendada idapartnerluse riikide investeerimiskeskkonda, et meelitada ELi liikmesriikidest maantee-, raudtee-, mere- ja lennutranspordi sektoritesse investeeringuid, mis toetavad vastava taristu väljatöötamist, idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide integratsiooni, ELi standardite vastuvõtmist ning idapartnerluse riikide suutlikkuse suurendamist;

| 10. | palub komisjonil ja idapartnerluse riikide valitsustel lisada transpordi kasutusmugavuse põhimõte tulevastesse kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja idapartnerluse riikide valitsustel lisada transpordi kasutusmugavuse põhimõte tulevastesse kaubanduslepingutesse;

| 11. | rõhutab, et idapartnerluse riikide transpordisektori reformid peaksid tagama standardite lähendamise ELi transpordistandarditele; leiab, et ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste lennuteenuste lepingute läbirääkimised tuleks neid alustanud riikidega lõpule viia, ning loodab sellega seoses, et sarnased läbirääkimised ülejäänud idapartnerluse riikidega algavad peatselt; on seisukohal, et meresõiduohutust ja -turvalisust tuleks suurendada poliitika reformimise kaudu, et lippude kontrolli tuleks täiustada kooskõlas sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga ning et partnerriigid peaksid suutma tõendada liiklusohutuse statistika paranemist ja astuma konkreetseid samme enda ja ELi raudteede koostalitlusvõime parandamiseks; on seisukohal, et transpordiühendusi ELiga tuleks parandada võrkude parema kavandamise ja selliste prioriteetsete taristuprojektide kavandamisega, mis aitavad ühendada partnerriike üleeuroopalise transpordivõrguga; ergutab partnerriike tegema korda olemasolevad teed ja ehitama uusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et idapartnerluse riikide transpordisektori reformid peaksid tagama standardite lähendamise ELi transpordistandarditele; leiab, et ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste lennuteenuste lepingute läbirääkimised tuleks neid alustanud riikidega lõpule viia, ning loodab sellega seoses, et sarnased läbirääkimised ülejäänud idapartnerluse riikidega algavad peatselt; on seisukohal, et meresõiduohutust ja -turvalisust tuleks suurendada poliitika reformimise kaudu, et lippude kontrolli tuleks täiustada kooskõlas sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga ning et partnerriigid peaksid suutma tõendada liiklusohutuse statistika paranemist ja astuma konkreetseid samme enda ja ELi raudteede koostalitlusvõime parandamiseks; on seisukohal, et transpordiühendusi ELiga tuleks parandada võrkude parema kavandamise ja selliste prioriteetsete taristuprojektide kavandamisega, mis aitavad ühendada partnerriike üleeuroopalise transpordivõrguga; ergutab partnerriike tegema korda olemasolevad teed ja ehitama uusi;

| 12. | võtab teadmiseks suletud piiride olemasolu idapartnerluse territooriumil ja selle, et nendel riikidel, kellel puudub otsene juurdepääs merele, on raske leida ühendusi muu maailmaga, ning palub sellega seoses ELil aidata leida avatumaid ja ligipääsetavamaid ühendusteid praktiliste projektide elluviimise kaudu; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks suletud piiride olemasolu idapartnerluse territooriumil ja selle, et nendel riikidel, kellel puudub otsene juurdepääs merele, on raske leida ühendusi muu maailmaga, ning palub sellega seoses ELil aidata leida avatumaid ja ligipääsetavamaid ühendusteid praktiliste projektide elluviimise kaudu;

| 13. | rõhutab, et praegu loodava ühtse Euroopa taeva põhimõtteid tuleks laiendada ka ELi naaberriikidele – selle minimaalne eeltingimus on ELi määramise põhimõtte tunnustamine; märgib, et ühtse Euroopa taeva eesmärk on parandada ohutust ja vähendada viivitusi, kulusid ja heitkoduseid ning ühtse Euroopa taeva järkjärgulisel kujundamisel peavad ELi naaberriigid nõustuma ELi liikmesriikidega funktsionaalseid õhuruumiosasid moodustama või nendega ühinema; palub idapartnerluse riikidel aidata kaasa lennundusraadioside sujuvale toimimisele nii ELi ja idapartnerluse riikide vahel kui ka idapartnerite territooriumil; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et praegu loodava ühtse Euroopa taeva põhimõtteid tuleks laiendada ka ELi naaberriikidele – selle minimaalne eeltingimus on ELi määramise põhimõtte tunnustamine; märgib, et ühtse Euroopa taeva eesmärk on parandada ohutust ja vähendada viivitusi, kulusid ja heitkoduseid ning ühtse Euroopa taeva järkjärgulisel kujundamisel peavad ELi naaberriigid nõustuma ELi liikmesriikidega funktsionaalseid õhuruumiosasid moodustama või nendega ühinema; palub idapartnerluse riikidel aidata kaasa lennundusraadioside sujuvale toimimisele nii ELi ja idapartnerluse riikide vahel kui ka idapartnerite territooriumil;

| 14. | tuletab meelde, et maanteevedu aitab märgatavalt suurendada kaubavoogusid nende idapartnerluse riikidega, kellega ELil on ühine maismaapiir; märgib, et samas vähendavad tülikad haldusmenetlused piiripunktides ELi ja selle idanaabrite vaheliste kaubavoogude tõhusust ning keskmiselt 40 % kogu transpordile kuluvast ajast kulutatakse piiridel haldusmenetluste erinevuste tõttu; rõhutab, et seetõttu on piiriületusmenetluste hõlbustamine väga tähtis kaubavahetuse elavdamiseks tänu aja- ja rahakulu vähendamisele ning et idapartnerluse riikidele tuleks kasuks selle valdkonna edukate reformide kogemuste jagamine; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et maanteevedu aitab märgatavalt suurendada kaubavoogusid nende idapartnerluse riikidega, kellega ELil on ühine maismaapiir; märgib, et samas vähendavad tülikad haldusmenetlused piiripunktides ELi ja selle idanaabrite vaheliste kaubavoogude tõhusust ning keskmiselt 40 % kogu transpordile kuluvast ajast kulutatakse piiridel haldusmenetluste erinevuste tõttu; rõhutab, et seetõttu on piiriületusmenetluste hõlbustamine väga tähtis kaubavahetuse elavdamiseks tänu aja- ja rahakulu vähendamisele ning et idapartnerluse riikidele tuleks kasuks selle valdkonna edukate reformide kogemuste jagamine;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et maantee liiklusõnnetustest tingitud suremus on enamikus idapartnerluse riikides ELi keskmisest märksa suurem ja seetõttu on liiklusohutuse madal tase idapartnerluse riikides ELi jaoks otsene probleem; rõhutab, et liiklusohutuse suurendamine koolituse, parimate tavade jagamise, teadlikkuse tõstmise ja ohutuma maanteetaristu, sh turvalise parkimise edendamise kaudu on ELi ja naaberpiirkondade koostöö ja finantsabi jaoks esmatähtis; ergutab Euroopa Komisjoni uurima võimalust laiendada ELi ühiseid arukate transpordisüsteemide teenuseid idapartnerluse riikidele; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et maantee liiklusõnnetustest tingitud suremus on enamikus idapartnerluse riikides ELi keskmisest märksa suurem ja seetõttu on liiklusohutuse madal tase idapartnerluse riikides ELi jaoks otsene probleem; rõhutab, et liiklusohutuse suurendamine koolituse, parimate tavade jagamise, teadlikkuse tõstmise ja ohutuma maanteetaristu, sh turvalise parkimise edendamise kaudu on ELi ja naaberpiirkondade koostöö ja finantsabi jaoks esmatähtis; ergutab Euroopa Komisjoni uurima võimalust laiendada ELi ühiseid arukate transpordisüsteemide teenuseid idapartnerluse riikidele;

| 16. | märgib rahuloluga, et mitu idapartnerluse riiki on avaldanud soovi parandada ELiga vastastikku maanteeturgude kättesaadavust, ja on seisukohal, et EL peaks kasutama oma liiduvälist pädevust selles valdkonnas, et edendada turuintegratsiooni nende riikidega; palub seetõttu komisjonil hoolikalt jälgida, et partnerriigid rakendaksid ja kohaldaksid asjakohaseid ohutus-, turvalisus-, keskkonna- ja sotsiaalstandardeid ning tagada, et liikmesriigid hoiduksid kaitsemeetmetest; on seisukohal, et sellise algatuse põhieesmärk peaks olema kvantitatiivsete piirangute järkjärguline tühistamine vastutasuks selliste standardite rakendamise eest, mis tagavad ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste maanteeveoteenuste kvaliteedi – see kontseptsioon ei kuulu praegustesse kahepoolsetesse kokkulepetesse; |
| --- | --- |

16.

märgib rahuloluga, et mitu idapartnerluse riiki on avaldanud soovi parandada ELiga vastastikku maanteeturgude kättesaadavust, ja on seisukohal, et EL peaks kasutama oma liiduvälist pädevust selles valdkonnas, et edendada turuintegratsiooni nende riikidega; palub seetõttu komisjonil hoolikalt jälgida, et partnerriigid rakendaksid ja kohaldaksid asjakohaseid ohutus-, turvalisus-, keskkonna- ja sotsiaalstandardeid ning tagada, et liikmesriigid hoiduksid kaitsemeetmetest; on seisukohal, et sellise algatuse põhieesmärk peaks olema kvantitatiivsete piirangute järkjärguline tühistamine vastutasuks selliste standardite rakendamise eest, mis tagavad ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste maanteeveoteenuste kvaliteedi – see kontseptsioon ei kuulu praegustesse kahepoolsetesse kokkulepetesse;

| 17. | rõhutab, et raudteekaubavedude täieliku potentsiaali (sh praeguste raudteede kordategemine ja uute, tõhusamate raudteede rajamine) kasutamiseks on vajalikud avatud, õiglased, mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja tõhusad raudteetaristu kasutamise maksustamissüsteemid ELi, selle idapartnerite, Lähis-Ida ja Aasia vahelistes transpordikoridorides; õhutab tegema selles valdkonnas piirkondlikku koostööd ja märgib nördimusega, et kaubavahetuse ja -vedude kasvu takistab füüsiliselt ka koostalitlusvõimeliste raudteesüsteemide puudumine, tehnoloogia ebapiisavus ja veeremi halb seisukord; märgib, et raudtee-reisijateveo tõhusust saab suurendada parema koostööga piiripunktides, mis ei nõua suuri taristuinvesteeringuid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et raudteekaubavedude täieliku potentsiaali (sh praeguste raudteede kordategemine ja uute, tõhusamate raudteede rajamine) kasutamiseks on vajalikud avatud, õiglased, mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja tõhusad raudteetaristu kasutamise maksustamissüsteemid ELi, selle idapartnerite, Lähis-Ida ja Aasia vahelistes transpordikoridorides; õhutab tegema selles valdkonnas piirkondlikku koostööd ja märgib nördimusega, et kaubavahetuse ja -vedude kasvu takistab füüsiliselt ka koostalitlusvõimeliste raudteesüsteemide puudumine, tehnoloogia ebapiisavus ja veeremi halb seisukord; märgib, et raudtee-reisijateveo tõhusust saab suurendada parema koostööga piiripunktides, mis ei nõua suuri taristuinvesteeringuid;

| 18. | innustab kasutama vähese CO2-heitega sõidukeid ja alternatiivkütuse taristut, et piirata fossiilkütuste tarbimist ja seeläbi transpordi keskkonnamõju; |
| --- | --- |

18.

innustab kasutama vähese CO2-heitega sõidukeid ja alternatiivkütuse taristut, et piirata fossiilkütuste tarbimist ja seeläbi transpordi keskkonnamõju;

| 19. | rõhutab vajadust jätkata reforme, mille eesmärk on lähendada idapartnerluse riikide raudteesektorit ELi ohutus-, turvalisus-, keskkonna-, sotsiaal- ja koostalitlusvõime standarditele, sest see tooks kasu mitte ainult kauba- ja reisijateveole, vaid suunaks ka rohkem investeeringuid raudteesektorisse; märgib, et suur nõudlus veeremi uuendamise järele naaberriikides loob ELi ettevõtjatele uusi turuvõimalusi; rõhutab, et eelnimetatud reformid on ühtlasi tulevase turgude avanemise eeltingimus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust jätkata reforme, mille eesmärk on lähendada idapartnerluse riikide raudteesektorit ELi ohutus-, turvalisus-, keskkonna-, sotsiaal- ja koostalitlusvõime standarditele, sest see tooks kasu mitte ainult kauba- ja reisijateveole, vaid suunaks ka rohkem investeeringuid raudteesektorisse; märgib, et suur nõudlus veeremi uuendamise järele naaberriikides loob ELi ettevõtjatele uusi turuvõimalusi; rõhutab, et eelnimetatud reformid on ühtlasi tulevase turgude avanemise eeltingimus;

| 20. | nõuab, et EL nõuete täitmise hõlbustamiseks jagaks teavet riiklike tsiviillennunduse julgestusprogrammide väljatöötamise kohta ning jagaks lennujulgestusmeetmete rakendamise ja kvaliteedikontrolli parimaid tavasid; rõhutab vajadust täiel määral rakendada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennundusjulgestuse rahvusvahelisi standardeid, ja märgib, et rahvusvahelistele standarditele lisaks saab muu õigusloome lähendamist piirkonnas hõlbustada teadmiste täiustamise ning Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) lennundusjulgestussätete ja ELi esmastes õigusaktides sätestatud põhimõtete rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL nõuete täitmise hõlbustamiseks jagaks teavet riiklike tsiviillennunduse julgestusprogrammide väljatöötamise kohta ning jagaks lennujulgestusmeetmete rakendamise ja kvaliteedikontrolli parimaid tavasid; rõhutab vajadust täiel määral rakendada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennundusjulgestuse rahvusvahelisi standardeid, ja märgib, et rahvusvahelistele standarditele lisaks saab muu õigusloome lähendamist piirkonnas hõlbustada teadmiste täiustamise ning Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) lennundusjulgestussätete ja ELi esmastes õigusaktides sätestatud põhimõtete rakendamise kaudu;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et idapartnerluse riigid peaksid tulevikus kasu saama ka ühtse Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) alastest teadusuuringutest, mille eesmärk on ajakohastada Euroopa lennujuhtimistaristut, ja et suurem ELi abi oma lennujuhtimissüsteeme ajakohastada soovivatele idapartnerluse riikidele oleks väga teretulnud; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et idapartnerluse riigid peaksid tulevikus kasu saama ka ühtse Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) alastest teadusuuringutest, mille eesmärk on ajakohastada Euroopa lennujuhtimistaristut, ja et suurem ELi abi oma lennujuhtimissüsteeme ajakohastada soovivatele idapartnerluse riikidele oleks väga teretulnud;

| 22. | toetab täiendavat õigusaktide ühtlustamist ja nõuete täitmise saavutamist kõigis transpordivaldkondades, maantee-, raudtee-, mere- ja lennutranspordisektori eest vastutavate valitsusasutuste institutsioonilist arendamist idapartnerluse riikides ning vastavate standardite vastuvõtmist parimate ELi tavade vahetamise, tehnilise abi ning õppereiside, seminaride ja foorumite korraldamise kaudu; |
| --- | --- |

22.

toetab täiendavat õigusaktide ühtlustamist ja nõuete täitmise saavutamist kõigis transpordivaldkondades, maantee-, raudtee-, mere- ja lennutranspordisektori eest vastutavate valitsusasutuste institutsioonilist arendamist idapartnerluse riikides ning vastavate standardite vastuvõtmist parimate ELi tavade vahetamise, tehnilise abi ning õppereiside, seminaride ja foorumite korraldamise kaudu;

| 23. | toetab transporditaristu projektide rakendamist idapartnerluse transpordivõrgus olemasolevate ELi programmide ja vahendite kaudu, mis parandavad ühendusi üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrguga, ning ka selliste käimasolevate projektide lõpuleviimist, mis ühendavad idapartnerluse riike ELi transpordivõrguga; |
| --- | --- |

23.

toetab transporditaristu projektide rakendamist idapartnerluse transpordivõrgus olemasolevate ELi programmide ja vahendite kaudu, mis parandavad ühendusi üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrguga, ning ka selliste käimasolevate projektide lõpuleviimist, mis ühendavad idapartnerluse riike ELi transpordivõrguga;

| 24. | peab vajalikuks, et Ukraina, Moldova ja Gruusia kui assotsieerimislepingutele allakirjutanud riigid saaksid oma maantee-, raudtee-, lennundus- ja meretranspordisektori arendamisel ELilt piisavat abi; |
| --- | --- |

24.

peab vajalikuks, et Ukraina, Moldova ja Gruusia kui assotsieerimislepingutele allakirjutanud riigid saaksid oma maantee-, raudtee-, lennundus- ja meretranspordisektori arendamisel ELilt piisavat abi;

| 25. | rõhutab, et meretransport ja laevatatavad veed on kaubanduse arendamise, reisijate liikumise lihtsustamise ja transpordisüsteemide vaheliste ühenduste edendamise põhitegurid, tingimusel et arvestatakse idapartnerluse riikide geograafilisi erisusi; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et meretransport ja laevatatavad veed on kaubanduse arendamise, reisijate liikumise lihtsustamise ja transpordisüsteemide vaheliste ühenduste edendamise põhitegurid, tingimusel et arvestatakse idapartnerluse riikide geograafilisi erisusi;

| 26. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

26.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 17. märtsil 2015. aastal Jerevanis, Armeenias.

---

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/11

---

RESOLUTSIOON (1)

idapartnerluse raames energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate vallas tehtava koostöö probleemide ja potentsiaali ning uute kohustuste kohta

(2015/C 315/03)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE

| — | võttes arvesse võttes arvesse 3. mail 2011 vastu võetud Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võttes arvesse 3. mail 2011 vastu võetud Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisakti,

| — | võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030,

| — | võttes arvesse 11.–22. novembrini 2013 Varssavis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsi otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11.–22. novembrini 2013 Varssavis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsi otsuseid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsiooni taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsiooni taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisel (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta, milles nõutakse siduvat 40 % energiatõhususe eesmärki kooskõlas kulutõhusa energiasäästu potentsiaaliga (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta, milles nõutakse siduvat 40 % energiatõhususe eesmärki kooskõlas kulutõhusa energiasäästu potentsiaaliga (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta teatist „Energiatõhusus ning selle panus energiajulgeolekusse ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku” (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta teatist „Energiatõhusus ning selle panus energiajulgeolekusse ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku” (COM(2014)0520),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” (COM(2014)0015),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (COM(2011)0112),

| — | võttes arvesse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta,

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene riiklikke energiastrateegia dokumente aastani 2020 ja 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene riiklikke energiastrateegia dokumente aastani 2020 ja 2030,

| — | võttes arvesse idapartnerluse põhieesmärke ja tööprogrammi aastateks 2014–2017 (3. platvorm – energiajulgeolek), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse põhieesmärke ja tööprogrammi aastateks 2014–2017 (3. platvorm – energiajulgeolek),

| — | võttes arvesse Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) loomist 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) loomist 2009. aastal,

| — | võttes arvesse võttes arvesse 2013. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele energiaühenduse tegevuse kohta ning 24. septembril 2014 avaldatud aastaaruannet energiaühenduse tegevuse kohta 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võttes arvesse 2013. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele energiaühenduse tegevuse kohta ning 24. septembril 2014 avaldatud aastaaruannet energiaühenduse tegevuse kohta 2014. aastal,

| A. | arvestades, et maailma energianõudlus kasvab pidevalt rahvastiku kasvu, inimtegevuse laienemise ja tehnoloogia arenguga võrreldavas tempos ning selle tulemusena ägeneb globaalne konkurents fossiilkütuste pärast, mis seab ohtu kõige nõrgema majandusega riikide energiavarustuse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailma energianõudlus kasvab pidevalt rahvastiku kasvu, inimtegevuse laienemise ja tehnoloogia arenguga võrreldavas tempos ning selle tulemusena ägeneb globaalne konkurents fossiilkütuste pärast, mis seab ohtu kõige nõrgema majandusega riikide energiavarustuse;

| B. | arvestades, et kliimamuutus, kasvav energianõudlus ning ebakindlus ülemaailmsetel nafta- ja gaasiturgudel tekitavad muret ning on nii tootja- kui ka tarbijariike pannud mõtlema vastastikku kasulike strateegiate väljatöötamisele, et muuta energiasektorid vähese heitega sektoriteks, leida uus tasakaal mitmesuguste energiaallikate vahel, tagada usaldusväärne ja ohutu tarnimine ning piirata energiatarbimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutus, kasvav energianõudlus ning ebakindlus ülemaailmsetel nafta- ja gaasiturgudel tekitavad muret ning on nii tootja- kui ka tarbijariike pannud mõtlema vastastikku kasulike strateegiate väljatöötamisele, et muuta energiasektorid vähese heitega sektoriteks, leida uus tasakaal mitmesuguste energiaallikate vahel, tagada usaldusväärne ja ohutu tarnimine ning piirata energiatarbimist;

| C. | arvestades, et energiatarbimine kasvab Ida-Euroopa piirkonnas eeldatavasti kiiremas tempos kui ELis keskmiselt ning tegemist on selle piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arenguga kaasneva üldise suundumusega; arvestades, et ELi Ida-Euroopa partnerriigid on praegu ELi liikmesriikide keskmisest kolm korda suurema energiakasutusega ning nende energiatõhususe potentsiaal on jätkuvalt väga suur; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et energiatarbimine kasvab Ida-Euroopa piirkonnas eeldatavasti kiiremas tempos kui ELis keskmiselt ning tegemist on selle piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arenguga kaasneva üldise suundumusega; arvestades, et ELi Ida-Euroopa partnerriigid on praegu ELi liikmesriikide keskmisest kolm korda suurema energiakasutusega ning nende energiatõhususe potentsiaal on jätkuvalt väga suur;

| D. | arvestades, et seetõttu on nii ELi kui ka Ida-Euroopa partnerriikide huvides vähendada fossiilkütuste kasutamise tõttu tekkivat CO2-heidet, arendada alternatiivseid ja kulutõhusaid energiaallikaid ning suurendada energiatõhusust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seetõttu on nii ELi kui ka Ida-Euroopa partnerriikide huvides vähendada fossiilkütuste kasutamise tõttu tekkivat CO2-heidet, arendada alternatiivseid ja kulutõhusaid energiaallikaid ning suurendada energiatõhusust;

| E. | arvestades, et idapartnerluse raames toimuv dialoog piirkondliku energiapoliitika teemal on viimastel aastatel elavnenud ning hõlmab energiaturgude lähenemist, energiavarustuse ja -transiidi mitmekesistamist, säästvate energiaallikate arengut ning kõigile ja teatavatele piirkondadele huvipakkuvaid taristuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerluse raames toimuv dialoog piirkondliku energiapoliitika teemal on viimastel aastatel elavnenud ning hõlmab energiaturgude lähenemist, energiavarustuse ja -transiidi mitmekesistamist, säästvate energiaallikate arengut ning kõigile ja teatavatele piirkondadele huvipakkuvaid taristuid;

| F. | arvestades, et 2013. aasta novembris Varssavis toimunud ÜRO kliimamuutuste teemalise konverentsiga tehti oluline samm edasi, et jõuda 2015. aastal uue kliimakokkuleppeni, mis põhineks eelkõige energiasüsteemide CO2-heite vähendamist taotlevatel võtetel ja meetmetel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2013. aasta novembris Varssavis toimunud ÜRO kliimamuutuste teemalise konverentsiga tehti oluline samm edasi, et jõuda 2015. aastal uue kliimakokkuleppeni, mis põhineks eelkõige energiasüsteemide CO2-heite vähendamist taotlevatel võtetel ja meetmetel;

| G. | arvestades, et energiasäästu ja energiatõhususe meetmed ühes taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamisega aitaksid ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides vähendada energiasõltuvust selle mitmesugustes vormides, sealhulgas rahalist ja tehnoloogilist sõltuvust või kütusesõltuvust tuumaenergia ja fossiilkütuste valdkonnas, samuti piirata strateegilise energiataristu omandamist ja omamist ning investeeringud energiaprojektidesse ebausaldusväärsete kolmandate isikute poolt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energiasäästu ja energiatõhususe meetmed ühes taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamisega aitaksid ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides vähendada energiasõltuvust selle mitmesugustes vormides, sealhulgas rahalist ja tehnoloogilist sõltuvust või kütusesõltuvust tuumaenergia ja fossiilkütuste valdkonnas, samuti piirata strateegilise energiataristu omandamist ja omamist ning investeeringud energiaprojektidesse ebausaldusväärsete kolmandate isikute poolt;

| H. | arvestades, et taastuvate energiaallikate suurenev osakaal võib viia märkimisväärse kulude kokkuhoiuni, nagu näitab ELi viimaste aastate energiaimpordi arve, mis näiteks 2012. aastal kahanes 30 miljardi euro võrra; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et taastuvate energiaallikate suurenev osakaal võib viia märkimisväärse kulude kokkuhoiuni, nagu näitab ELi viimaste aastate energiaimpordi arve, mis näiteks 2012. aastal kahanes 30 miljardi euro võrra;

| I. | arvestades, et möödunud aegadest pärit elamute ning energia ülekande- ja jaotustaristu halb seisukord tekitab mitmetes ELi liikmesriikides ja Ida-Euroopa partnerriikides tõsiseid probleeme energiatõhususe ja energiasäästuga seoses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et möödunud aegadest pärit elamute ning energia ülekande- ja jaotustaristu halb seisukord tekitab mitmetes ELi liikmesriikides ja Ida-Euroopa partnerriikides tõsiseid probleeme energiatõhususe ja energiasäästuga seoses;

| J. | arvestades, et EL on vastu võtnud kliima- ja energiapoliitika raamistiku aastani 2030, mille eesmärkide hulgas on kasvuhoonegaaside heite vähemalt 40 %-line vähendamine 1990. aasta tasemega võrreldes, taastuvenergia osakaalu tõstmine ELi energiatarbimises 27 %-ni ning energiatõhususe vähemalt 27 % suurendamine võrreldes 2030. aastaks tehtud prognoosidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on vastu võtnud kliima- ja energiapoliitika raamistiku aastani 2030, mille eesmärkide hulgas on kasvuhoonegaaside heite vähemalt 40 %-line vähendamine 1990. aasta tasemega võrreldes, taastuvenergia osakaalu tõstmine ELi energiatarbimises 27 %-ni ning energiatõhususe vähemalt 27 % suurendamine võrreldes 2030. aastaks tehtud prognoosidega;

| K. | arvestades, et praeguse ning ka teise kliima- ja energiapaketi ning nendest tulenevate energiatõhususe alaste ELi õigusaktide täielik rakendamine on kõigi liikmesriikide ülesanne, samuti ka Ida-Euroopa partnerriikide ülesanne, kui vastavad õigusaktid on nende riiklikku õigusse üle võetud; arvestades, et kui õigusakte korrektselt ja õigeaegselt üle ei võeta, võib ohtu sattuda üksikute ELi liikmesriikide julgeolek või ELi ja tema Ida-Euroopa partnerriikide julgeolek tervikuna; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praeguse ning ka teise kliima- ja energiapaketi ning nendest tulenevate energiatõhususe alaste ELi õigusaktide täielik rakendamine on kõigi liikmesriikide ülesanne, samuti ka Ida-Euroopa partnerriikide ülesanne, kui vastavad õigusaktid on nende riiklikku õigusse üle võetud; arvestades, et kui õigusakte korrektselt ja õigeaegselt üle ei võeta, võib ohtu sattuda üksikute ELi liikmesriikide julgeolek või ELi ja tema Ida-Euroopa partnerriikide julgeolek tervikuna;

| L. | arvestades, et 2009. aastal võttis EL vastu taastuvenergia direktiivi, milles on sätestatud riikide kohustuslikud eesmärgid, mille täitmiseks tuleb edendada taastuvate energiaallikate kasutamist; arvestades, et 2012. aastal võttis EL vastu ka energiatõhususe direktiivi, mille kohaselt tuleb liikmesriikidel rakendada kohustuslikke energiasäästumeetmeid, mis eelkõige hõlmab kohustust remontida igal aastal 3 % valitsushoonetest ning energiaettevõtetele pandud kohustust vähendada energiatarbimist tarbija tasandil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2009. aastal võttis EL vastu taastuvenergia direktiivi, milles on sätestatud riikide kohustuslikud eesmärgid, mille täitmiseks tuleb edendada taastuvate energiaallikate kasutamist; arvestades, et 2012. aastal võttis EL vastu ka energiatõhususe direktiivi, mille kohaselt tuleb liikmesriikidel rakendada kohustuslikke energiasäästumeetmeid, mis eelkõige hõlmab kohustust remontida igal aastal 3 % valitsushoonetest ning energiaettevõtetele pandud kohustust vähendada energiatarbimist tarbija tasandil;

| M. | arvestades, et Ida-Euroopa partnerriigid on osalised taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud poliitilise ja õigusraamistiku vastuvõtmises ja rakendamises, kusjuures mõned neist riikidest on osalised ka energiaühenduse asutamislepingu raames kehtivate lepinguliste suhete kaudu; arvestades aga, et nende sellekohaseid jõupingutusi pärsib ebapiisav järelevalve- ja tehniline suutlikkus ning tegutsemiseks vajalike investeeringute ja vahendite nappus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Ida-Euroopa partnerriigid on osalised taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud poliitilise ja õigusraamistiku vastuvõtmises ja rakendamises, kusjuures mõned neist riikidest on osalised ka energiaühenduse asutamislepingu raames kehtivate lepinguliste suhete kaudu; arvestades aga, et nende sellekohaseid jõupingutusi pärsib ebapiisav järelevalve- ja tehniline suutlikkus ning tegutsemiseks vajalike investeeringute ja vahendite nappus;

| N. | arvestades, et Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerlusega (E5P), mis kõigepealt sõlmiti Ukrainaga ja mille eesmärk on edendada idapartnerluse riikides energiatõhusust ja keskkonnainvesteeringuid, ühinesid 2013. aastal Armeenia, Gruusia ja Moldova; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerlusega (E5P), mis kõigepealt sõlmiti Ukrainaga ja mille eesmärk on edendada idapartnerluse riikides energiatõhusust ja keskkonnainvesteeringuid, ühinesid 2013. aastal Armeenia, Gruusia ja Moldova;

| O. | arvestades, et kuigi ülemaailmne majanduskriis on negatiivselt mõjutanud investeerimist energiasäästu ja taastuvate energiaallikate vajadusteks, on rahvusvahelistel finantsasutustel endiselt oluline osa, kuna nemad võimendavad riikide vahendeid ja laene, mis lähevad investeeringutena energia säästvasse kasutamisse ja taastuvate energiaallikate väljaarendamisse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi ülemaailmne majanduskriis on negatiivselt mõjutanud investeerimist energiasäästu ja taastuvate energiaallikate vajadusteks, on rahvusvahelistel finantsasutustel endiselt oluline osa, kuna nemad võimendavad riikide vahendeid ja laene, mis lähevad investeeringutena energia säästvasse kasutamisse ja taastuvate energiaallikate väljaarendamisse;

| P. | arvestades, et ELil ja tema Ida-Euroopa partnerriikidel tuleb asjakohaste meetmete väljatöötamisel, millega pannakse energiatõhususe alased kohustused tööstusele ning arendatakse välja taastuvad energiaallikad ja seotakse need vastava riigi energiaallikate jaotusega, arvesse võtta oma majandus- ja energeetikasektorite üldist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELil ja tema Ida-Euroopa partnerriikidel tuleb asjakohaste meetmete väljatöötamisel, millega pannakse energiatõhususe alased kohustused tööstusele ning arendatakse välja taastuvad energiaallikad ja seotakse need vastava riigi energiaallikate jaotusega, arvesse võtta oma majandus- ja energeetikasektorite üldist konkurentsivõimet;

| Q. | arvestades, et 2011. aastal ühinesid energiaühendusega Moldova ja Ukraina, keda sellega seoses kohustati muu hulgas üle võtma hoonete energiatõhususe direktiivi (30. septembriks 2012), energiamärgistuse direktiivi (2011. aasta lõpuks), energiateenuste direktiivi (2011. aasta lõpuks) ja taastuvenergia direktiivi (2013. aasta lõpuks); arvestades, et Gruusia peab läbirääkimisi, et saada energiaühenduse täisliikmeks 2015. aastal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2011. aastal ühinesid energiaühendusega Moldova ja Ukraina, keda sellega seoses kohustati muu hulgas üle võtma hoonete energiatõhususe direktiivi (30. septembriks 2012), energiamärgistuse direktiivi (2011. aasta lõpuks), energiateenuste direktiivi (2011. aasta lõpuks) ja taastuvenergia direktiivi (2013. aasta lõpuks); arvestades, et Gruusia peab läbirääkimisi, et saada energiaühenduse täisliikmeks 2015. aastal;

Saavutada edu ja tulemusi taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe alal

| 1. | jagab Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumisel osalenute seisukohta, et tihedam koostöö keskkonna ja kliimamuutuse vallas on strateegiliselt tähtis ja vajalik ning tegemist on prioriteetsete tegevusvaldkondadega; tunnustab tippkohtumisel osalenute aktiivset toetust uue ülemaailmse kliimakokkuleppe väljatöötamisele, kuna see kokkulepe tuleks vastu võtta 2015. aastal Pariisis toimuval ÜRO kliimamuutuste konverentsil; rõhutab, et idapartnerluse raames toimuva kahe- ja mitmepoolse energiaalase koostöö tugevdamine vastab ühistele huvidele kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

jagab Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumisel osalenute seisukohta, et tihedam koostöö keskkonna ja kliimamuutuse vallas on strateegiliselt tähtis ja vajalik ning tegemist on prioriteetsete tegevusvaldkondadega; tunnustab tippkohtumisel osalenute aktiivset toetust uue ülemaailmse kliimakokkuleppe väljatöötamisele, kuna see kokkulepe tuleks vastu võtta 2015. aastal Pariisis toimuval ÜRO kliimamuutuste konverentsil; rõhutab, et idapartnerluse raames toimuva kahe- ja mitmepoolse energiaalase koostöö tugevdamine vastab ühistele huvidele kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks;

| 2. | tunnustab Vilniuse tippkohtumise tulemusena saavutatud edu ning kutsub 2015. aasta mais Riia tippkohtumisel osalejaid astuma uusi samme idapartnerluse energiaalase koostöö edendamiseks; peab kahetsusväärseks, et Venemaa Föderatsioon on kahepoolset energiakaubandust teatavatel juhtudel kasutanud poliitilise surve vahendina; rõhutab, et ELi ja selle partnerite koostööd on vaja edasi arendada, et tugevdada vastastikust energiavarustuse kindlust ning suurendada kummagi poole sõltumatust ja vastupidavust välisele survele; |
| --- | --- |

2.

tunnustab Vilniuse tippkohtumise tulemusena saavutatud edu ning kutsub 2015. aasta mais Riia tippkohtumisel osalejaid astuma uusi samme idapartnerluse energiaalase koostöö edendamiseks; peab kahetsusväärseks, et Venemaa Föderatsioon on kahepoolset energiakaubandust teatavatel juhtudel kasutanud poliitilise surve vahendina; rõhutab, et ELi ja selle partnerite koostööd on vaja edasi arendada, et tugevdada vastastikust energiavarustuse kindlust ning suurendada kummagi poole sõltumatust ja vastupidavust välisele survele;

| 3. | rõhutab, et oluline on võtta edu saavutamine taastuvate energiaallikate väljaarendamisel ja energiatõhususe suurendamisel poliitiliselt prioriteetseks ülesandeks, eesmärgiga minna üle vähesaastavatele energiasüsteemidele, leevendada kliimamuutusega tekkivaid riske ning edendada turvalist, säästvat ja vastuvõetava hinnaga energiat, mis oleks kasulik meie majandusele ja kodanikele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et oluline on võtta edu saavutamine taastuvate energiaallikate väljaarendamisel ja energiatõhususe suurendamisel poliitiliselt prioriteetseks ülesandeks, eesmärgiga minna üle vähesaastavatele energiasüsteemidele, leevendada kliimamuutusega tekkivaid riske ning edendada turvalist, säästvat ja vastuvõetava hinnaga energiat, mis oleks kasulik meie majandusele ja kodanikele;

| 4. | rõhutab, et vananev taristu ja puuduvad ühendused ning teisalt taastuvate energiaallikate üha suurenev osakaal energia tootmises ja tarbimises on tõsiasjad, mis osutavad vajadusele teha ulatuslikke investeeringuid, et välja ehitada asjakohane elektri ülekande- ja salvestustaristu; kutsub ELi ja selle Ida-Euroopa partnerriike üles tugevdama piirkondlikku koostööd ja soodustama energiavõrkude ajakohastamist eelkõige nutivõrkude arendamise ja edendamise ning uute energiaühendus- ja piiriüleste taristute ehitamise kaudu; rõhutab, et neid investeeringuid tuleb täiendada meetmetega, mis aitaksid muuta tarbijate käitumist ja säästa energiat ning mis pakuksid tarbijale kindlat tuge, rõhutades fossiilkütustelt taastuvatele energiaallikatele ülemineku eeliseid eelkõige küttemajanduses; rõhutab peale selle, et oluline on välja arendada nutivõrgu toimimist toetav interneti tuumvõrk ning tagada tähtsate taristute puhul küberjulgeolek; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et vananev taristu ja puuduvad ühendused ning teisalt taastuvate energiaallikate üha suurenev osakaal energia tootmises ja tarbimises on tõsiasjad, mis osutavad vajadusele teha ulatuslikke investeeringuid, et välja ehitada asjakohane elektri ülekande- ja salvestustaristu; kutsub ELi ja selle Ida-Euroopa partnerriike üles tugevdama piirkondlikku koostööd ja soodustama energiavõrkude ajakohastamist eelkõige nutivõrkude arendamise ja edendamise ning uute energiaühendus- ja piiriüleste taristute ehitamise kaudu; rõhutab, et neid investeeringuid tuleb täiendada meetmetega, mis aitaksid muuta tarbijate käitumist ja säästa energiat ning mis pakuksid tarbijale kindlat tuge, rõhutades fossiilkütustelt taastuvatele energiaallikatele ülemineku eeliseid eelkõige küttemajanduses; rõhutab peale selle, et oluline on välja arendada nutivõrgu toimimist toetav interneti tuumvõrk ning tagada tähtsate taristute puhul küberjulgeolek;

| 5. | märgib, et teatavad taastuvad energiaallikad on n-ö perioodilised, ning on sellest tulenevalt seisukohal, et mida laialdasema ulatusega on elektrivõrgud, seda rohkem hajali paiknevaid energiaallikaid saab kasutada, ning sellega on võimalik tasakaalustada taastuvaid energiaallikaid kasutavate seadmete töö- ja seisuaegu; |
| --- | --- |

5.

märgib, et teatavad taastuvad energiaallikad on n-ö perioodilised, ning on sellest tulenevalt seisukohal, et mida laialdasema ulatusega on elektrivõrgud, seda rohkem hajali paiknevaid energiaallikaid saab kasutada, ning sellega on võimalik tasakaalustada taastuvaid energiaallikaid kasutavate seadmete töö- ja seisuaegu;

| 6. | rõhutab hoonete energiatõhususe tähtsust ning seda, kui oluline on hooneid koostöös ELiga energiatõhusalt renoveerida, et nende energiatõhusust maksimaalselt suurendada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab hoonete energiatõhususe tähtsust ning seda, kui oluline on hooneid koostöös ELiga energiatõhusalt renoveerida, et nende energiatõhusust maksimaalselt suurendada;

| 7. | on seisukohal, et taastuvenergia areng peaks olema tihedalt seotud salvestusvõime ja paindliku varuenergiavõime arendamisega, ning rõhutab vajadust rakendada tulemuslikke energiatõhususe meetmeid, et tagada elektrivarustus tippkoormuse aegadel; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel toetada ja soodustada uute partnerluste loomist, et tagada tehnosiire nõudluse juhtimise, nutivõrkude ja energiasalvestustehnoloogia valdkonnas; nõuab ELi ja selle parterriikide koostöö parandamist, et ühiselt tõrjuda mis tahes rünnakuid oluliste taristute vastu; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et taastuvenergia areng peaks olema tihedalt seotud salvestusvõime ja paindliku varuenergiavõime arendamisega, ning rõhutab vajadust rakendada tulemuslikke energiatõhususe meetmeid, et tagada elektrivarustus tippkoormuse aegadel; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel toetada ja soodustada uute partnerluste loomist, et tagada tehnosiire nõudluse juhtimise, nutivõrkude ja energiasalvestustehnoloogia valdkonnas; nõuab ELi ja selle parterriikide koostöö parandamist, et ühiselt tõrjuda mis tahes rünnakuid oluliste taristute vastu;

| 8. | osutab probleemidele, mis Ida-Euroopa partnerriikide maakogukondadel tekivad seoses gaasistamisega, kuna praegu sõltuvad need kogukonnad veel metsa loodusvaradest, mille tõttu toimub ulatuslik raadamine ja metsade seisundi halvenemine, mis annab umbes viiendiku kogu inimtekkelisest heitest; |
| --- | --- |

8.

osutab probleemidele, mis Ida-Euroopa partnerriikide maakogukondadel tekivad seoses gaasistamisega, kuna praegu sõltuvad need kogukonnad veel metsa loodusvaradest, mille tõttu toimub ulatuslik raadamine ja metsade seisundi halvenemine, mis annab umbes viiendiku kogu inimtekkelisest heitest;

| 9. | soovitab ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel edendada ja katsetada kohalikke ja detsentraliseeritud taastuvenergia tootmis- ja jaotusvõrke, millega loodaks paindlikum, tasakaalustatum ja demokraatlikum energiasüsteem, parandataks energiavarustuse kindlust, pakutaks ärivõimalusi ning rahuldataks kohalike kogukondade ja turgude vajadusi; |
| --- | --- |

9.

soovitab ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel edendada ja katsetada kohalikke ja detsentraliseeritud taastuvenergia tootmis- ja jaotusvõrke, millega loodaks paindlikum, tasakaalustatum ja demokraatlikum energiasüsteem, parandataks energiavarustuse kindlust, pakutaks ärivõimalusi ning rahuldataks kohalike kogukondade ja turgude vajadusi;

| 10. | kutsub ELi liikmesriike ja nende partnereid üles suurendama koostööd erainvestoritega, et otsida alternatiivseid energia tootmise võimalusi rohkesti orgaanilisi ühendeid sisaldava kildagaasi ekstraheerimise kaudu, millest oleks suurt kasu, kuna see aitaks energia impordist sõltuvatel riikidel paremini vastu seista väljast tulevale poliitilisele survele; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi liikmesriike ja nende partnereid üles suurendama koostööd erainvestoritega, et otsida alternatiivseid energia tootmise võimalusi rohkesti orgaanilisi ühendeid sisaldava kildagaasi ekstraheerimise kaudu, millest oleks suurt kasu, kuna see aitaks energia impordist sõltuvatel riikidel paremini vastu seista väljast tulevale poliitilisele survele;

| 11. | rõhutab, et energiasäästu potentsiaali on kõigis majanduse sektorites, sealhulgas tööstuses, põllumajanduses, ehitiste valdkonnas (eelkõige kõrge energiatõhususe tasemega elamute puhul), transpordis ja teeninduses; on kindlalt seisukohal, et energiatõhususe suurendamine peab tuginema arukalt rahastatud meetmete tulemuslikku rakendamist suunavatele otsustele, mille tegijaks on kompleksne huvirühmade kett, mis ulatub poliitikakujundajatest energiatootjate ja konkreetsete tarbijateni; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et energiasäästu potentsiaali on kõigis majanduse sektorites, sealhulgas tööstuses, põllumajanduses, ehitiste valdkonnas (eelkõige kõrge energiatõhususe tasemega elamute puhul), transpordis ja teeninduses; on kindlalt seisukohal, et energiatõhususe suurendamine peab tuginema arukalt rahastatud meetmete tulemuslikku rakendamist suunavatele otsustele, mille tegijaks on kompleksne huvirühmade kett, mis ulatub poliitikakujundajatest energiatootjate ja konkreetsete tarbijateni;

| 12. | rõhutab, et üleminek energiatõhusamale majandusele peaks kiirendama ka innovatiivsete tehnoloogiliste lahenduste levikut ja parandama tööstuse konkurentsivõimet, aidates hoogustada majanduskasvu ja luua kvaliteetseid töökohti mitmetes energiatõhususega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et üleminek energiatõhusamale majandusele peaks kiirendama ka innovatiivsete tehnoloogiliste lahenduste levikut ja parandama tööstuse konkurentsivõimet, aidates hoogustada majanduskasvu ja luua kvaliteetseid töökohti mitmetes energiatõhususega seotud valdkondades;

| 13. | rõhutab, et energiatõhususe poliitika peaks põhinema energiakasutuse, -turgude ja -tehnoloogiate üksikasjalikel analüüsidel ning nende sektorite ja võimaluste väljaselgitamisel, kus meetmete rakendamine võib tuua potentsiaalselt suurimat edu; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles välja töötama sellist energiatõhususe poliitikat, mille prioriteetseteks eesmärkideks oleksid takistuste kõrvaldamine tõhususe suurendamisse tehtavatelt investeeringutelt, tulemuslikkuse nõuete järkjärguline kehtestamine ja rakendamine kõikides energiamahukates sektorites, tööstus kaasa arvatud, maksude tõstmine kõige ebatõhusamatele toodetele ja seadmetele, kui on olemas energiasäästlikumad alternatiivid, ning eramajapidamistele kättesaadavate rahastamismudelite loomine; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et energiatõhususe poliitika peaks põhinema energiakasutuse, -turgude ja -tehnoloogiate üksikasjalikel analüüsidel ning nende sektorite ja võimaluste väljaselgitamisel, kus meetmete rakendamine võib tuua potentsiaalselt suurimat edu; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles välja töötama sellist energiatõhususe poliitikat, mille prioriteetseteks eesmärkideks oleksid takistuste kõrvaldamine tõhususe suurendamisse tehtavatelt investeeringutelt, tulemuslikkuse nõuete järkjärguline kehtestamine ja rakendamine kõikides energiamahukates sektorites, tööstus kaasa arvatud, maksude tõstmine kõige ebatõhusamatele toodetele ja seadmetele, kui on olemas energiasäästlikumad alternatiivid, ning eramajapidamistele kättesaadavate rahastamismudelite loomine;

| 14. | rõhutab, et kõikjal Ida-Euroopa partnerriikides on oluline lõpule viia kaugkütteprojektid ning sealjuures tuleb iga renoveerimis- või ehitusprojekti puhul ühe prioriteedina tagada energiatõhusus; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kõikjal Ida-Euroopa partnerriikides on oluline lõpule viia kaugkütteprojektid ning sealjuures tuleb iga renoveerimis- või ehitusprojekti puhul ühe prioriteedina tagada energiatõhusus;

Tagada sobivad raamtingimused taastuvenergia säästvaks arendamiseks ja energiatõhususe stimuleerimiseks

| 15. | toetab eesmärki suurendada Ida-Euroopa partnerriikides avalikkuse teadlikkust taastuvenergiast ning tunnistab, et praegu on nende riikide ettevõtlusringkondade teadmised taastuvenergia tootmisest ja investeerimisprojektides osalemise võimalustest puudulikud; rõhutab rahvusvaheliste finantsasutuste võimendavat rolli seoses riikide rahaliste vahendite ja laenudega, mis lähevad investeeringutena energia säästvasse kasutamisse ja taastuvate energiaallikate väljaarendamisse; |
| --- | --- |

15.

toetab eesmärki suurendada Ida-Euroopa partnerriikides avalikkuse teadlikkust taastuvenergiast ning tunnistab, et praegu on nende riikide ettevõtlusringkondade teadmised taastuvenergia tootmisest ja investeerimisprojektides osalemise võimalustest puudulikud; rõhutab rahvusvaheliste finantsasutuste võimendavat rolli seoses riikide rahaliste vahendite ja laenudega, mis lähevad investeeringutena energia säästvasse kasutamisse ja taastuvate energiaallikate väljaarendamisse;

| 16. | toetab idapartnerluse energiajulgeolekut käsitleva platvormi 2014.–2017. aasta tööprogrammi eesmärke, eelkõige eesmärki tõhustada koostööd energiatõhusust ja taastuvenergiat puudutavate õigusaktide rakendamisel ning investeeringute edendamisel; |
| --- | --- |

16.

toetab idapartnerluse energiajulgeolekut käsitleva platvormi 2014.–2017. aasta tööprogrammi eesmärke, eelkõige eesmärki tõhustada koostööd energiatõhusust ja taastuvenergiat puudutavate õigusaktide rakendamisel ning investeeringute edendamisel;

| 17. | toonitab, et õigusraamistikud taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe kohta on ülimalt tähtsad, kuna nendes valdkondades mõjutavad investeerimisotsuseid suurel määral ametlikud load; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel õigus- ja finantsraamistike väljatöötamisel tagada läbipaistvus, järjepidevus ja jätkuvus, et suurendada investorite usaldust ning jagada oskusteavet reguleerimise kohta ja häid tavasid; rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks olema valvas ja tagama selle, et ELi liikmesriikide energiavaldkonna investeeringud ja poliitilised otsused ei ohustaks energiavarustuse kindlust teistes liikmesriikides ega Ida-Euroopa partnerriikides; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et õigusraamistikud taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe kohta on ülimalt tähtsad, kuna nendes valdkondades mõjutavad investeerimisotsuseid suurel määral ametlikud load; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel õigus- ja finantsraamistike väljatöötamisel tagada läbipaistvus, järjepidevus ja jätkuvus, et suurendada investorite usaldust ning jagada oskusteavet reguleerimise kohta ja häid tavasid; rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks olema valvas ja tagama selle, et ELi liikmesriikide energiavaldkonna investeeringud ja poliitilised otsused ei ohustaks energiavarustuse kindlust teistes liikmesriikides ega Ida-Euroopa partnerriikides;

| 18. | palub komisjonil läbi vaadata energiatõhususe direktiivi, et pikendada energiatõhususkohustuste süsteemi kehtivust üle 2020. aasta, ning esitada läbivaadatud direktiiv, milles sisalduksid eesmärgid 2030. aastaks, lõplikuks vastuvõtmiseks energiaühendusele; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil läbi vaadata energiatõhususe direktiivi, et pikendada energiatõhususkohustuste süsteemi kehtivust üle 2020. aasta, ning esitada läbivaadatud direktiiv, milles sisalduksid eesmärgid 2030. aastaks, lõplikuks vastuvõtmiseks energiaühendusele;

| 19. | toetab, eelkõige energiaühenduse raamistikus, Ida-Euroopa partnerriikide lähenemist taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust käsitlevatele ELi õigusaktidele ja standarditele ning sellega seotud riiklike strateegiate ja tegevuskavade rakendamist; rõhutab sellega seoses, et olulised on õigusaktid, mis avavad ka välisinvestoritele juurdepääsu riigisisestele taastuvenergia turgudele ning hõlbustavad energiakaubandust riigi ja kohaliku tasandi osaliste vahel; rõhutab, et kodu- ja välismaiseid investoreid tuleks taastuvenergia turgudele juurdepääsu võimaldamisel võrdselt kohelda; ootab seadusandlikke algatusi kodumaiste taastuvate energiaallikate jätkuva kasvu ja taastuvatest energiaallikatest energia tootmise kohta pärast 2020. aastat; väljendab rahulolu seoses sellega, et need Ida-Euroopa partnerriigid, mis on vastu võtnud oma energiatõhususe programmid, on seadnud koguselised eesmärgid eelkõige energiamahukuse kärpimiseks, CO2-heite piiramiseks ja soojakadude vähendamiseks elamumajanduses; rõhutab, et täitmata jäänud energiatõhususe eesmärgid tuleks perioodiliselt üle vaadata ja tuleks rakendada uusi strateegiaid, et kindlustada nende eesmärkide täitmine nii ELis kui ka selle partnerriikides; |
| --- | --- |

19.

toetab, eelkõige energiaühenduse raamistikus, Ida-Euroopa partnerriikide lähenemist taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust käsitlevatele ELi õigusaktidele ja standarditele ning sellega seotud riiklike strateegiate ja tegevuskavade rakendamist; rõhutab sellega seoses, et olulised on õigusaktid, mis avavad ka välisinvestoritele juurdepääsu riigisisestele taastuvenergia turgudele ning hõlbustavad energiakaubandust riigi ja kohaliku tasandi osaliste vahel; rõhutab, et kodu- ja välismaiseid investoreid tuleks taastuvenergia turgudele juurdepääsu võimaldamisel võrdselt kohelda; ootab seadusandlikke algatusi kodumaiste taastuvate energiaallikate jätkuva kasvu ja taastuvatest energiaallikatest energia tootmise kohta pärast 2020. aastat; väljendab rahulolu seoses sellega, et need Ida-Euroopa partnerriigid, mis on vastu võtnud oma energiatõhususe programmid, on seadnud koguselised eesmärgid eelkõige energiamahukuse kärpimiseks, CO2-heite piiramiseks ja soojakadude vähendamiseks elamumajanduses; rõhutab, et täitmata jäänud energiatõhususe eesmärgid tuleks perioodiliselt üle vaadata ja tuleks rakendada uusi strateegiaid, et kindlustada nende eesmärkide täitmine nii ELis kui ka selle partnerriikides;

| 20. | on seisukohal, et taastuvenergia jaoks on vaja ühtsemaid tugisüsteeme, et ehitada tõhusal viisil üles taastuvatest allikatest pärit energia tootmise võimsus, eelkõige innovatiivsete tehnoloogiate osas päikese- ja tuuleenergia ning biomassi valdkonnas, kuid neid ei tohiks ülemääraselt toetada ja toetustest tuleks tehnoloogia väljakujunemisel järk-järgult loobuda; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et taastuvenergia jaoks on vaja ühtsemaid tugisüsteeme, et ehitada tõhusal viisil üles taastuvatest allikatest pärit energia tootmise võimsus, eelkõige innovatiivsete tehnoloogiate osas päikese- ja tuuleenergia ning biomassi valdkonnas, kuid neid ei tohiks ülemääraselt toetada ja toetustest tuleks tehnoloogia väljakujunemisel järk-järgult loobuda;

| 21. | rõhutab rolli, mis transpordisektoril võib olla heitkoguste vähendamisel ühistranspordi tööprogrammidesse taastuvenergiaga seotud eesmärkide integreerimise kaudu; |
| --- | --- |

21.

rõhutab rolli, mis transpordisektoril võib olla heitkoguste vähendamisel ühistranspordi tööprogrammidesse taastuvenergiaga seotud eesmärkide integreerimise kaudu;

| 22. | ergutab ELi ja Ida-Euroopa partnerriike looma taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiasäästu edendamiseks uusi rahastamismudeleid, mis sõltuvad vähem avaliku sektori ja rohkem erasektori rahastamisest; |
| --- | --- |

22.

ergutab ELi ja Ida-Euroopa partnerriike looma taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiasäästu edendamiseks uusi rahastamismudeleid, mis sõltuvad vähem avaliku sektori ja rohkem erasektori rahastamisest;

| 23. | nõuab, et viidaks läbi riigipõhised hindavad uuringud energia tarbimise kohta, et panna paika strateegia selliste investeeringute optimeerimiseks, millega suurendataks tõhusust ning vähendataks kulusid ja impordist sõltuvust pikas perspektiivis; nõuab tungivalt suuremaid era- ja avaliku sektori investeeringuid ELis ja tema partnerriikides energiakulukate eluhoonete renoveerimiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et viidaks läbi riigipõhised hindavad uuringud energia tarbimise kohta, et panna paika strateegia selliste investeeringute optimeerimiseks, millega suurendataks tõhusust ning vähendataks kulusid ja impordist sõltuvust pikas perspektiivis; nõuab tungivalt suuremaid era- ja avaliku sektori investeeringuid ELis ja tema partnerriikides energiakulukate eluhoonete renoveerimiseks;

| 24. | tuletab meelde oma soovitust ELi liikmesriikidele ja Ida-Euroopa partneritele aidata kaasa taastuvatest allikatest toodetud energiaga kauplemise sooduskohtlemise kehtestamisele, st direktiivis 2009/28/EÜ ette nähtud mehhanismide ja tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde oma soovitust ELi liikmesriikidele ja Ida-Euroopa partneritele aidata kaasa taastuvatest allikatest toodetud energiaga kauplemise sooduskohtlemise kehtestamisele, st direktiivis 2009/28/EÜ ette nähtud mehhanismide ja tingimuste kohaselt;

| 25. | tunneb heameelt asjaolu üle, et pärast taastuvenergia direktiivi riigisisesesse õigusesse ülevõtmist Ukraina peaaegu kahekordistas taastuvate energiaallikate osakaalu oma lõpptarbimises (2,99 %-lt 2012. aastal 3,96 %ni 2013. aastal); |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt asjaolu üle, et pärast taastuvenergia direktiivi riigisisesesse õigusesse ülevõtmist Ukraina peaaegu kahekordistas taastuvate energiaallikate osakaalu oma lõpptarbimises (2,99 %-lt 2012. aastal 3,96 %ni 2013. aastal);

Poliitika kujundamist käsitleva ühise lähenemisviisi edendamine ning taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud mitmepoolse koostöö tugevdamine idapartnerluse raames

| 26. | rõhutab, et kuigi energiapoliitika eesmärke seatakse ja koordineeritakse ELi tasandil, peavad ELi liikmesriigid valima asjakohased strateegiad sõltuvalt oma siseriikliku energiaturu struktuurist; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel pühenduda teadustegevuse ja poliitikakujundamise valdkonnas taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seoses täiendavatele vahetustele ja koostööle, lahendades samal ajal kütteostuvõimetuse probleemi ning keskendudes eelkõige madala sissetulekuga ja haavatavatele leibkondadele, kes ise ei saa endale energiatõhususse ja moderniseerimisprojektidesse investeerimist lubada ning keda energiahinna tõus kõige rohkem mõjutaks, andes teavet ja pakkudes individuaalselt kohandatud rahastamismehhanisme, et võimaldada neil vähendada energiakasutust, mitmekesistada energiaallikaid ja saavutada kodumajapidamise tasandil energiasõltumatus; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kuigi energiapoliitika eesmärke seatakse ja koordineeritakse ELi tasandil, peavad ELi liikmesriigid valima asjakohased strateegiad sõltuvalt oma siseriikliku energiaturu struktuurist; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel pühenduda teadustegevuse ja poliitikakujundamise valdkonnas taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seoses täiendavatele vahetustele ja koostööle, lahendades samal ajal kütteostuvõimetuse probleemi ning keskendudes eelkõige madala sissetulekuga ja haavatavatele leibkondadele, kes ise ei saa endale energiatõhususse ja moderniseerimisprojektidesse investeerimist lubada ning keda energiahinna tõus kõige rohkem mõjutaks, andes teavet ja pakkudes individuaalselt kohandatud rahastamismehhanisme, et võimaldada neil vähendada energiakasutust, mitmekesistada energiaallikaid ja saavutada kodumajapidamise tasandil energiasõltumatus;

| 27. | rõhutab huvi arendada ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite vahel välja avatud ja integreeritud energiaturg, mis võiks anda tõuke taastuvenergia arendamisele, pakkudes rohkem kauplemis- ja investeerimisvõimalusi; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel pühenduda uute lepingute raames taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga piirkondliku kauplemise arendamisele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab huvi arendada ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite vahel välja avatud ja integreeritud energiaturg, mis võiks anda tõuke taastuvenergia arendamisele, pakkudes rohkem kauplemis- ja investeerimisvõimalusi; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel pühenduda uute lepingute raames taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga piirkondliku kauplemise arendamisele;

| 28. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle koostada suunised taastuvenergiaga kauplemise kohta Euroopa tasandil ning soovitab ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahelise kaubanduse potentsiaali täiel määral arvesse võtta; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle koostada suunised taastuvenergiaga kauplemise kohta Euroopa tasandil ning soovitab ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahelise kaubanduse potentsiaali täiel määral arvesse võtta;

| 29. | tunneb heameelt toetuse üle, mida programm INOGATE (riikidevaheline nafta ja gaasi transport Euroopasse), sealhulgas hoonesektori energiasäästu algatus (ESIB), on pakkunud Ida-Euroopa partnerriikidele; on veendunud, et tulevikus tuleks programmi INOGATE rakendada iga partnerriigi jaoks individuaalselt paremini kohandatuna, tuginedes lepingulistele kokkulepetele ja poliitika muutmisega seotud lubadustele; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt toetuse üle, mida programm INOGATE (riikidevaheline nafta ja gaasi transport Euroopasse), sealhulgas hoonesektori energiasäästu algatus (ESIB), on pakkunud Ida-Euroopa partnerriikidele; on veendunud, et tulevikus tuleks programmi INOGATE rakendada iga partnerriigi jaoks individuaalselt paremini kohandatuna, tuginedes lepingulistele kokkulepetele ja poliitika muutmisega seotud lubadustele;

| 30. | kiidab tulemusi, mida on saavutatud ELi linnapeade pakti algatusega, milles ühendatakse linnavalitsuste pingutused vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud algatuste kaudu; kutsub ELi üles seda algatust toetama ja soovitama seda suuremale arvule omavalitsustele, eelkõige Ida-Euroopa partnerriikides; soovitab kõnealusesse algatusse lisada täiendavate pingutuste tegemise energiatõhususe põhimõtete edendamiseks ja tarbijate suhtumise muutmiseks, eelkõige teadlikkuse suurendamise kampaaniate kaudu; |
| --- | --- |

30.

kiidab tulemusi, mida on saavutatud ELi linnapeade pakti algatusega, milles ühendatakse linnavalitsuste pingutused vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud algatuste kaudu; kutsub ELi üles seda algatust toetama ja soovitama seda suuremale arvule omavalitsustele, eelkõige Ida-Euroopa partnerriikides; soovitab kõnealusesse algatusse lisada täiendavate pingutuste tegemise energiatõhususe põhimõtete edendamiseks ja tarbijate suhtumise muutmiseks, eelkõige teadlikkuse suurendamise kampaaniate kaudu;

| 31. | tunnustab Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) väärtust Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hallatava mitme rahastajaga fondina, mille eesmärk on edendada energiatõhususse investeerimist ning süsinikdioksiidiheite vähendamist Ida-Euroopa partnerriikides; tunneb heameelt Armeenia, Gruusia ja Moldova poolt 2013. aasta oktoobris tehtud otsuse üle liituda E5P fondi tegevusega nii panustajate kui ka abisaajatena ning märgib, et E5P fond on edukalt tegutsenud Ukrainas alates 2009. aastast; ergutab ka Aserbaidžaani ja Valgevenet saama E5P fondi liikmesriikideks ja liituma selle rahastajate kogukonnaga, võimaldades seeläbi suurendada energiatõhususe parandamiseks tehtavaid pingutusi; |
| --- | --- |

31.

tunnustab Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) väärtust Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hallatava mitme rahastajaga fondina, mille eesmärk on edendada energiatõhususse investeerimist ning süsinikdioksiidiheite vähendamist Ida-Euroopa partnerriikides; tunneb heameelt Armeenia, Gruusia ja Moldova poolt 2013. aasta oktoobris tehtud otsuse üle liituda E5P fondi tegevusega nii panustajate kui ka abisaajatena ning märgib, et E5P fond on edukalt tegutsenud Ukrainas alates 2009. aastast; ergutab ka Aserbaidžaani ja Valgevenet saama E5P fondi liikmesriikideks ja liituma selle rahastajate kogukonnaga, võimaldades seeläbi suurendada energiatõhususe parandamiseks tehtavaid pingutusi;

| 32. | kutsub ELi üles naabruspoliitika investeerimisrahastut paremini kasutama ning kaasrahastama investeeringuid energiatõhususe meetmetesse ja taastuvate energiaallikatega seotud projektidesse, tuginedes muu hulgas Lääne-Balkani investeerimisraamistiku energiatõhususe projektide elluviimise raames saadud kogemustele; |
| --- | --- |

32.

kutsub ELi üles naabruspoliitika investeerimisrahastut paremini kasutama ning kaasrahastama investeeringuid energiatõhususe meetmetesse ja taastuvate energiaallikatega seotud projektidesse, tuginedes muu hulgas Lääne-Balkani investeerimisraamistiku energiatõhususe projektide elluviimise raames saadud kogemustele;

| 33. | rõhutab vajadust töötada välja taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud haridusprogramme akadeemilistes valdkondades, mis on olulised innovatsiooni kandjad; soovitab ELil töötada Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi 2014–2020 raames välja toetusprogrammid, millega võimaldatakse ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide ülikoolidel ja tehnilistel õppeasutustel arendada tihedamat koostööd ning doktori- ja kraadiõppe üliõpilaste vahetust energeetikavaldkonna inseneriõppe ja majanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust töötada välja taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud haridusprogramme akadeemilistes valdkondades, mis on olulised innovatsiooni kandjad; soovitab ELil töötada Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi 2014–2020 raames välja toetusprogrammid, millega võimaldatakse ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide ülikoolidel ja tehnilistel õppeasutustel arendada tihedamat koostööd ning doktori- ja kraadiõppe üliõpilaste vahetust energeetikavaldkonna inseneriõppe ja majanduse valdkonnas;

| 34. | tunneb heameelt ELi Euroopa aruka energeetika programmi ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (programm „Horisont 2020”) prioriteetide üle; nõuab, et EL avaks oma Euroopa aruka energeetika programmi Ida-Euroopa partnerriikidele ja võtaks meetmeid nende osalemise hõlbustamiseks, eesmärgiga vahetada parimaid tavasid, arendada uusi tehnoloogiaid ning soodustada innovatsiooni taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt ELi Euroopa aruka energeetika programmi ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (programm „Horisont 2020”) prioriteetide üle; nõuab, et EL avaks oma Euroopa aruka energeetika programmi Ida-Euroopa partnerriikidele ja võtaks meetmeid nende osalemise hõlbustamiseks, eesmärgiga vahetada parimaid tavasid, arendada uusi tehnoloogiaid ning soodustada innovatsiooni taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas;

| 35. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ida-Euroopa partnerriikidele. |
| --- | --- |

35.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ida-Euroopa partnerriikidele.

---

(1)  Vastu võetud 17. märtsil 2015 Jerevanis, Armeenias.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0201.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0088.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0238.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0063.

---

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/18

---

RESOLUTSIOON (1)

kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi kohta seoses idapartnerlusega

(2015/C 315/04)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust „Eastern Partnership: the way ahead” („Idapartnerluse arengusuunad”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. ja 29. novembril 2013. aastal Vilniuses toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust „Eastern Partnership: the way ahead” („Idapartnerluse arengusuunad”),

| — | võttes arvesse 29. ja 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. ja 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni kultuurilise mitmekesisuse säilitamise ja edendamise kohta: Euroopa regioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu roll, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni kultuurilise mitmekesisuse säilitamise ja edendamise kohta: Euroopa regioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu roll,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni asjaomaseid töödokumente, nagu 15. oktoobri 2013. aasta töödokument ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta ning 16. oktoobri 2013. aasta töödokument programmi „Erasmus+” kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni asjaomaseid töödokumente, nagu 15. oktoobri 2013. aasta töödokument ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta ning 16. oktoobri 2013. aasta töödokument programmi „Erasmus+” kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni 5. novembri 2013. aasta arvamuse projekti ELi välispoliitika kohta kultuuriliste ja usuliste erinevustega maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni 5. novembri 2013. aasta arvamuse projekti ELi välispoliitika kohta kultuuriliste ja usuliste erinevustega maailmas,

| — | võttes arvesse 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1972. aasta UNESCO ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni ning relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitse 1954. aasta Haagi konventsiooni koos konventsiooni rakendamise eeskirjadega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1972. aasta UNESCO ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni ning relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitse 1954. aasta Haagi konventsiooni koos konventsiooni rakendamise eeskirjadega,

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisakti,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse riikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse riikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse Assamblee 2014 resolutsiooni kultuuriomandi kaitse kohta OSCE piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse Assamblee 2014 resolutsiooni kultuuriomandi kaitse kohta OSCE piirkonnas,

| A. | arvestades, et Euroopa peamine rikkus on Euroopa kultuuripärand, mida tuleb rahva hüvanguks säilitada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa peamine rikkus on Euroopa kultuuripärand, mida tuleb rahva hüvanguks säilitada;

| B. | arvestades, et kultuur võib olla ja peaks olema arengut, kaasatust, innovatsiooni, demokraatiat, inimõigusi, haridust, konfliktide ennetamist ja leppimist, vastastikust mõistmist ja austust edendav jõud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kultuur võib olla ja peaks olema arengut, kaasatust, innovatsiooni, demokraatiat, inimõigusi, haridust, konfliktide ennetamist ja leppimist, vastastikust mõistmist ja austust edendav jõud;

| C. | arvestades, et kultuurikoostöö ja kultuuridevaheline dialoog, mis on kultuuridiplomaatia alustalad, võivad toimida ülemaailmse rahu ja stabiilsuse hoidmise vahenditena; arvestades, et loovisikud tegutsevad de facto kultuuridiplomaatidena, kes vahetavad ja viivad kokku mitmesuguseid esteetilisi, poliitilisi, moraalseid ja sotsiaalseid väärtusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kultuurikoostöö ja kultuuridevaheline dialoog, mis on kultuuridiplomaatia alustalad, võivad toimida ülemaailmse rahu ja stabiilsuse hoidmise vahenditena; arvestades, et loovisikud tegutsevad de facto kultuuridiplomaatidena, kes vahetavad ja viivad kokku mitmesuguseid esteetilisi, poliitilisi, moraalseid ja sotsiaalseid väärtusi;

| D. | arvestades, et kultuuriväärtused, k.a sport ja noorte tegevus, aitavad kaasa Euroopa vaimsele arengule ja majandusele ning aitavad luua teadmuspõhist ühiskonda, eelkõige kultuuritööstuse ja turismi läbi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuriväärtused, k.a sport ja noorte tegevus, aitavad kaasa Euroopa vaimsele arengule ja majandusele ning aitavad luua teadmuspõhist ühiskonda, eelkõige kultuuritööstuse ja turismi läbi;

| E. | arvestades, et uued meedia- ja kommunikatsioonitehnoloogiad – näiteks internet – võivad toimida kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi vahenditena ning hõlbustada ligipääsu kultuurisisule ja haridusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uued meedia- ja kommunikatsioonitehnoloogiad – näiteks internet – võivad toimida kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi vahenditena ning hõlbustada ligipääsu kultuurisisule ja haridusele;

| F. | arvestades, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus on nagu bioloogiline mitmekesisuski osa elavast pärandist, mis on vajalik meie ühiskondade jätkusuutlikuks arenguks, ning arvestades, et seda tuleks seetõttu säilitada ja väljasuremisohu eest kaitsta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus on nagu bioloogiline mitmekesisuski osa elavast pärandist, mis on vajalik meie ühiskondade jätkusuutlikuks arenguks, ning arvestades, et seda tuleks seetõttu säilitada ja väljasuremisohu eest kaitsta;

| G. | arvestades, et sidusad mitmekultuurilised ühiskonnad, kes haldavad oma mitmekesisust demokraatlikult ja jätkusuutlikult, aitavad edendada pluralismi, on avatumad ja panustavad rohkem kultuurilisest mitmekesisusest tulenevasse rikkusesse; arvestades, et sellist kultuurilist mitmekesisust soodustab isikute liikuvus ühisel Euroopa alal, samuti ammu toimivad ja uued rändevood ning kõiksugused vahetused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sidusad mitmekultuurilised ühiskonnad, kes haldavad oma mitmekesisust demokraatlikult ja jätkusuutlikult, aitavad edendada pluralismi, on avatumad ja panustavad rohkem kultuurilisest mitmekesisusest tulenevasse rikkusesse; arvestades, et sellist kultuurilist mitmekesisust soodustab isikute liikuvus ühisel Euroopa alal, samuti ammu toimivad ja uued rändevood ning kõiksugused vahetused;

| H. | arvestades, et Lissaboni lepingus on varasemast enam rõhutatud eesmärki kaitsta ja edendada Euroopa Liidu kultuuripärandit kogu selle mitmekesisuses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni lepingus on varasemast enam rõhutatud eesmärki kaitsta ja edendada Euroopa Liidu kultuuripärandit kogu selle mitmekesisuses;

| I. | arvestades, et kultuuriline mitmekesisus kuulub Euroopa Liidu aluspõhimõtete hulka ning on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 22: „Liit austab kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust”; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kultuuriline mitmekesisus kuulub Euroopa Liidu aluspõhimõtete hulka ning on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 22: „Liit austab kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust”;

| J. | arvestades, et kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamine ja edendamine liikmesriikides ja liikmesriikide vahel on alusväärtus ning samas Euroopa Liidu üks peamisi suuri ülesandeid; arvestades, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavas määratletakse strateegilise eesmärgina kultuuri edendamine Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjurina; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamine ja edendamine liikmesriikides ja liikmesriikide vahel on alusväärtus ning samas Euroopa Liidu üks peamisi suuri ülesandeid; arvestades, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavas määratletakse strateegilise eesmärgina kultuuri edendamine Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjurina;

| K. | arvestades, et 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon võimaldab selle osalistel võtta asjakohaseid meetmeid, et kaitsta kultuurilist tegevust, kultuuriväärtusi ja -teenuseid, et soodustada kultuuri väljendusvormide mitmekesisust nii osaliste territooriumil kui ka rahvusvaheliste lepingute raames; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon võimaldab selle osalistel võtta asjakohaseid meetmeid, et kaitsta kultuurilist tegevust, kultuuriväärtusi ja -teenuseid, et soodustada kultuuri väljendusvormide mitmekesisust nii osaliste territooriumil kui ka rahvusvaheliste lepingute raames;

| L. | arvestades, et kõik Euroopa keeled on võrdselt väärtuslikud ja väärikad, moodustavad Euroopa kultuuride ja tsivilisatsioonide lahutamatu osa ning rikastavad inimkonda; arvestades, et keelelise mitmekesisuse austamine aitab kaasa sotsiaalsele ühtekuuluvusele, parandades vastastikust mõistmist, enesehinnangut ja avatust, ning arvestades, et keeleline mitmekesisus suurendab juurdepääsu kultuurile ning toetab loovust ja kultuuridevaheliste pädevuste omandamist ning ühtlasi edendab rahvaste- ja riikidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõik Euroopa keeled on võrdselt väärtuslikud ja väärikad, moodustavad Euroopa kultuuride ja tsivilisatsioonide lahutamatu osa ning rikastavad inimkonda; arvestades, et keelelise mitmekesisuse austamine aitab kaasa sotsiaalsele ühtekuuluvusele, parandades vastastikust mõistmist, enesehinnangut ja avatust, ning arvestades, et keeleline mitmekesisus suurendab juurdepääsu kultuurile ning toetab loovust ja kultuuridevaheliste pädevuste omandamist ning ühtlasi edendab rahvaste- ja riikidevahelist koostööd;

| M. | arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide keelelise mitmekesisuse kontseptsioon ei hõlma ainult ametlikke keeli, vaid ka teise ametliku keele staatuses olevaid ja piirkondlikke keeli ning neid keeli, mida neis riikides ametlikult ei tunnustata; arvestades, et kõik keeled kajastavad mõttemaailma, loovusstiili ning ajaloolisi, ühiskondlikke ja kultuurilisi teadmisi ja oskusi, mis on ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide rikkuse ja mitmekesisuse osa ning moodustavad Euroopa identiteedi aluse; arvestades, et riigi keelelist mitmekesisust tuleks seega käsitada väärtuse, mitte koormana, ning seda tuleks vastavalt toetada ja edendada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide keelelise mitmekesisuse kontseptsioon ei hõlma ainult ametlikke keeli, vaid ka teise ametliku keele staatuses olevaid ja piirkondlikke keeli ning neid keeli, mida neis riikides ametlikult ei tunnustata; arvestades, et kõik keeled kajastavad mõttemaailma, loovusstiili ning ajaloolisi, ühiskondlikke ja kultuurilisi teadmisi ja oskusi, mis on ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide rikkuse ja mitmekesisuse osa ning moodustavad Euroopa identiteedi aluse; arvestades, et riigi keelelist mitmekesisust tuleks seega käsitada väärtuse, mitte koormana, ning seda tuleks vastavalt toetada ja edendada;

| N. | arvestades, et lähtuvalt Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonist, mille on ratifitseerinud 24 ELi liikmesriiki ja kõik viis Euronesti parlamentaarse assamblee partnerriiki, peetakse vajalikuks sallivuse õhkkonna loomist ja dialoogi, et võimaldada kultuurilisel mitmekesisusel olla iga ühiskonna rikastamise, mitte lõhestamise allikaks ja teguriks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lähtuvalt Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonist, mille on ratifitseerinud 24 ELi liikmesriiki ja kõik viis Euronesti parlamentaarse assamblee partnerriiki, peetakse vajalikuks sallivuse õhkkonna loomist ja dialoogi, et võimaldada kultuurilisel mitmekesisusel olla iga ühiskonna rikastamise, mitte lõhestamise allikaks ja teguriks;

| O. | arvestades, et Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartas, mille on ratifitseerinud 16 ELi liikmesriiki ja allkirjastanud neli Euronesti parlamentaarse assamblee partnerriiki, nähakse ette väljasuremisohus keelte kaitse tugiraamistik ja vähemuste kaitse vahendid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartas, mille on ratifitseerinud 16 ELi liikmesriiki ja allkirjastanud neli Euronesti parlamentaarse assamblee partnerriiki, nähakse ette väljasuremisohus keelte kaitse tugiraamistik ja vähemuste kaitse vahendid;

| P. | arvestades, et mõnel Euroopa ohustatud keelel, mida räägitakse piiriülestes kogukondades, on väga erinev kaitsetase olenevalt riigist või piirkonnast, kus asjaomase keele kõnelejad elavad; arvestades, et mõnes liikmesriigis ja Ida-Euroopa partnerriigis leidub selliseid vähemuskeeli või piirkondlikke keeli, mis on ohustatud või väljasuremisohus, kuid mis teistes naaberriikides on ametlikuks keeleks ja enamuskeeleks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mõnel Euroopa ohustatud keelel, mida räägitakse piiriülestes kogukondades, on väga erinev kaitsetase olenevalt riigist või piirkonnast, kus asjaomase keele kõnelejad elavad; arvestades, et mõnes liikmesriigis ja Ida-Euroopa partnerriigis leidub selliseid vähemuskeeli või piirkondlikke keeli, mis on ohustatud või väljasuremisohus, kuid mis teistes naaberriikides on ametlikuks keeleks ja enamuskeeleks;

| Q. | arvestades, et kiiret reageerimist nõudva olukorra tõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata väljasuremisohus keeltele, milleks tuleks tunnustada mitmekultuurilisust ja mitmekeelsust, rakendada poliitikameetmeid, millega võidelda ohustatud keelte suhtes kehtivate eelarvamuste vastu, ning võtta kasutusele assimilatsioonivastane lähenemisviis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kiiret reageerimist nõudva olukorra tõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata väljasuremisohus keeltele, milleks tuleks tunnustada mitmekultuurilisust ja mitmekeelsust, rakendada poliitikameetmeid, millega võidelda ohustatud keelte suhtes kehtivate eelarvamuste vastu, ning võtta kasutusele assimilatsioonivastane lähenemisviis;

| R. | arvestades, et isikute õpetamine emakeeles on õppimise seisukohast kõige tulemuslikum; arvestades, et lapsed, kes on algusest peale õppinud emakeelt ja selle kõrval ametlikku keelt, omandavad loomuliku oskuse õppida hiljem mitmeid keeli, ja arvestades, et mitme keele valdamine annab noortele eurooplastele eelise; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et isikute õpetamine emakeeles on õppimise seisukohast kõige tulemuslikum; arvestades, et lapsed, kes on algusest peale õppinud emakeelt ja selle kõrval ametlikku keelt, omandavad loomuliku oskuse õppida hiljem mitmeid keeli, ja arvestades, et mitme keele valdamine annab noortele eurooplastele eelise;

| S. | arvestades, et Euroopa mandril elab enam kui 300 erinevat rahvusvähemust ja keelekogukonda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa mandril elab enam kui 300 erinevat rahvusvähemust ja keelekogukonda;

| T. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ja arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (ELi lepingu artikkel 2); arvestades, et need väärtused on samuti idapartnerluse osa; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ja arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (ELi lepingu artikkel 2); arvestades, et need väärtused on samuti idapartnerluse osa;

| U. | arvestades, et 21. ja 22. juunil 1993 Kopenhaagenis kohtunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järelduste kohaselt on Euroopa Liidu liikmesuse taotlemise tingimuseks vähemuste austamine ja kaitse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 21. ja 22. juunil 1993 Kopenhaagenis kohtunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järelduste kohaselt on Euroopa Liidu liikmesuse taotlemise tingimuseks vähemuste austamine ja kaitse;

| V. | arvestades, et rahvusvähemuste kogukonnad annavad Euroopa kultuuri erilise panuse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et rahvusvähemuste kogukonnad annavad Euroopa kultuuri erilise panuse;

| W. | arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide tuleviku, stabiilsuse, julgeoleku ja õitsengu ning heanaaberlike suhete jaoks on ülimalt oluline, et tegeletaks rahvusvähemuste, kultuuride- ja etnostevaheliste suhetega; arvestades, et rahvusenamused ja -vähemused jagavad vastastikust, kuid samas ebasümmeetrilist poliitilist ja moraalset vastutust vähemuskogukondade integratsiooni, nende identiteedi, kultuuri ja keelte säilitamise ja arengu eest; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide tuleviku, stabiilsuse, julgeoleku ja õitsengu ning heanaaberlike suhete jaoks on ülimalt oluline, et tegeletaks rahvusvähemuste, kultuuride- ja etnostevaheliste suhetega; arvestades, et rahvusenamused ja -vähemused jagavad vastastikust, kuid samas ebasümmeetrilist poliitilist ja moraalset vastutust vähemuskogukondade integratsiooni, nende identiteedi, kultuuri ja keelte säilitamise ja arengu eest;

| X. | arvestades, et kõigil üksikisikutel peaks olema võõrandamatu õigus vabalt valida, kas nad kuuluvad rahvusvähemusse, ja et neid ei tohiks selle valiku tagajärjel või selle valikuga seotud õiguste teostamisel seada ebasoodsamasse olukorda; arvestades, et ükski ELi liikmesriik ega Ida-Euroopa partnerriik ei tohi pidada küsitavaks rahvusvähemusse kuuluvate isikute õigust vabalt valida oma identiteeti või identiteete; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kõigil üksikisikutel peaks olema võõrandamatu õigus vabalt valida, kas nad kuuluvad rahvusvähemusse, ja et neid ei tohiks selle valiku tagajärjel või selle valikuga seotud õiguste teostamisel seada ebasoodsamasse olukorda; arvestades, et ükski ELi liikmesriik ega Ida-Euroopa partnerriik ei tohi pidada küsitavaks rahvusvähemusse kuuluvate isikute õigust vabalt valida oma identiteeti või identiteete;

| Y. | arvestades, et liikmesriikide esmane kohustus on kaitsta kogu suure tähtsusega kultuuripärandit tahtliku hävitamise eest relvakonflikti korral; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et liikmesriikide esmane kohustus on kaitsta kogu suure tähtsusega kultuuripärandit tahtliku hävitamise eest relvakonflikti korral;

| Z. | arvestades, et kultuuripärandis kajastub rahva ajalugu, traditsioonid ja rahvuslik päritolu; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kultuuripärandis kajastub rahva ajalugu, traditsioonid ja rahvuslik päritolu;

Kultuuriliste õiguste austamine: peamised põhimõtted

| 1. | toonitab, kui tähtis on idapartnerluse täieliku arengu jaoks kultuuriline mõõde ja kultuuridevaheline dialoog; |
| --- | --- |

1.

toonitab, kui tähtis on idapartnerluse täieliku arengu jaoks kultuuriline mõõde ja kultuuridevaheline dialoog;

| 2. | kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles järgima oma territooriumil ja rahvusvaheliste lepingutega seoses kohustusi, mis nad on võtnud UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga ühinemisel; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles järgima oma territooriumil ja rahvusvaheliste lepingutega seoses kohustusi, mis nad on võtnud UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga ühinemisel;

| 3. | kutsub üles kõiki ELi liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, järgima Euronesti parlamentaarses assamblees osalevate riikide eeskuju, kes on kõik allkirjastanud ja ratifitseerinud Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; kutsub samuti üles kõiki ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerima Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta ja seda rakendama; |
| --- | --- |

3.

kutsub üles kõiki ELi liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, järgima Euronesti parlamentaarses assamblees osalevate riikide eeskuju, kes on kõik allkirjastanud ja ratifitseerinud Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; kutsub samuti üles kõiki ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerima Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta ja seda rakendama;

| 4. | on kindlal veendumusel, et rahvusvähemuste kogukondade liikmete õigused tuleb tagada, loomaks nende arenguks vajalikke tingimusi, ja et sellised õigused peavad olema võrreldavad nende õigustega, mis on ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide enamuskogukondade liikmetel; märgib, et kuna rahvusvähemused ei ole juriidilised isikud, ei saa need olla õigussubjektid ega lepingu- või paktiosalised; toonitab siiski, et rahvusvähemused peavad kuuluma kollektiivkaitse alla ning et nende liikmetel peab oma rahvusvähemuse identiteedi ja kultuuriliste õiguste kaitseks olema võimalik tegutseda kas individuaalsete õigussubjektidena või mitmesuguste juriidiliste isikutena toimivate üksuste raames; rõhutab, et need õigused ei ole territoriaalsed ega territooriumiga seotud ning et nende tunnustamist ja kaitset tuleb õiguslikult reguleerida nii iga asjaomase riigi tasandil kui ka riikidevahelisel (rahvusvahelisel) tasandil (Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitus nr 1735 (2006) rahvuse kontseptsiooni kohta); |
| --- | --- |

4.

on kindlal veendumusel, et rahvusvähemuste kogukondade liikmete õigused tuleb tagada, loomaks nende arenguks vajalikke tingimusi, ja et sellised õigused peavad olema võrreldavad nende õigustega, mis on ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide enamuskogukondade liikmetel; märgib, et kuna rahvusvähemused ei ole juriidilised isikud, ei saa need olla õigussubjektid ega lepingu- või paktiosalised; toonitab siiski, et rahvusvähemused peavad kuuluma kollektiivkaitse alla ning et nende liikmetel peab oma rahvusvähemuse identiteedi ja kultuuriliste õiguste kaitseks olema võimalik tegutseda kas individuaalsete õigussubjektidena või mitmesuguste juriidiliste isikutena toimivate üksuste raames; rõhutab, et need õigused ei ole territoriaalsed ega territooriumiga seotud ning et nende tunnustamist ja kaitset tuleb õiguslikult reguleerida nii iga asjaomase riigi tasandil kui ka riikidevahelisel (rahvusvahelisel) tasandil (Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitus nr 1735 (2006) rahvuse kontseptsiooni kohta);

Kultuuridialoog ja kultuurikoostöö

| 5. | rõhutab nii vajadust võtta kasutusele terviklik lähenemisviis ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide kultuurivahenduse ja kultuurivahetuse suhtes kui ka kultuuri rolli demokratiseerumise, inimõiguste, konfliktide ennetamise ja rahu kindlustamise edendamisel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab nii vajadust võtta kasutusele terviklik lähenemisviis ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide kultuurivahenduse ja kultuurivahetuse suhtes kui ka kultuuri rolli demokratiseerumise, inimõiguste, konfliktide ennetamise ja rahu kindlustamise edendamisel;

| 6. | väljendab muret asjaolu pärast, et pikaajalisi konflikte Ida-Euroopa partnerriikide territooriumil ei ole seni lahendatud rahvusvahelises õigusraamistikus; toonitab, et praegune olukord on tõsiseks takistuseks selliste piirkondade demokraatlikule arengule ning mõjutab negatiivselt idapartnerluse riikide vahetust ja vastastikuse kasu protsesse muu hulgas ka kultuurivaldkonnas; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret asjaolu pärast, et pikaajalisi konflikte Ida-Euroopa partnerriikide territooriumil ei ole seni lahendatud rahvusvahelises õigusraamistikus; toonitab, et praegune olukord on tõsiseks takistuseks selliste piirkondade demokraatlikule arengule ning mõjutab negatiivselt idapartnerluse riikide vahetust ja vastastikuse kasu protsesse muu hulgas ka kultuurivaldkonnas;

| 7. | peab kahetsusväärseks ajalooliste, usuliste ja kultuurimälestiste hävitamist Ida-Euroopa partnerriikide territooriumil ja eelkõige seal, kus jätkuvad pikaajalised konfliktid; kutsub ELi liikmesriike ja idapartnerluse liikmesriike üles veenma konfliktis osalevaid riike hoiduma mälestiste hävitamisest, nende originaalosade asendamisest ning nende ebaseaduslikust impordist, ekspordist ja muutmisest, sest selline tegevus vähendab niisuguste mälestiste kultuurilist ja ajaloolist väärtust; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks ajalooliste, usuliste ja kultuurimälestiste hävitamist Ida-Euroopa partnerriikide territooriumil ja eelkõige seal, kus jätkuvad pikaajalised konfliktid; kutsub ELi liikmesriike ja idapartnerluse liikmesriike üles veenma konfliktis osalevaid riike hoiduma mälestiste hävitamisest, nende originaalosade asendamisest ning nende ebaseaduslikust impordist, ekspordist ja muutmisest, sest selline tegevus vähendab niisuguste mälestiste kultuurilist ja ajaloolist väärtust;

| 8. | kiidab sellega seoses vastastikuse vahetuse algatusi, nõuab täiendavaid jõupingutusi, mis on suunatud pikaajaliste konfliktide piirkonnas elavate rahvaste kultuuridevahelise kontakti soodustamisele, ning kordab, et tuleb levitada rahu ja usalduse ideid ning alustada tõelist lepitamisprotsessi selliste konfliktide osaliste vahel; |
| --- | --- |

8.

kiidab sellega seoses vastastikuse vahetuse algatusi, nõuab täiendavaid jõupingutusi, mis on suunatud pikaajaliste konfliktide piirkonnas elavate rahvaste kultuuridevahelise kontakti soodustamisele, ning kordab, et tuleb levitada rahu ja usalduse ideid ning alustada tõelist lepitamisprotsessi selliste konfliktide osaliste vahel;

| 9. | kordab, et tuleb töötada välja tõhusad strateegiad ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel kultuuridevaheliste läbirääkimiste pidamiseks, ja on arvamusel, et sellist ülesannet käsitlev mitmekultuuriline lähenemisviis võib hõlbustada kasulike lepingute sõlmimist, mille abil ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerriigid jõuaksid võrdsetele alustele; |
| --- | --- |

9.

kordab, et tuleb töötada välja tõhusad strateegiad ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel kultuuridevaheliste läbirääkimiste pidamiseks, ja on arvamusel, et sellist ülesannet käsitlev mitmekultuuriline lähenemisviis võib hõlbustada kasulike lepingute sõlmimist, mille abil ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerriigid jõuaksid võrdsetele alustele;

| 10. | sedastab, et kultuuri- ja haridusvaldkonna vahetused ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel võivad tugevdada kodanikuühiskonda, soodustada demokratiseerumist ja head valitsemistava, ergutada oskuste arendamist, edendada inimõigusi ja põhivabadusi ning osutuda kestva koostöö alustaladeks; |
| --- | --- |

10.

sedastab, et kultuuri- ja haridusvaldkonna vahetused ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel võivad tugevdada kodanikuühiskonda, soodustada demokratiseerumist ja head valitsemistava, ergutada oskuste arendamist, edendada inimõigusi ja põhivabadusi ning osutuda kestva koostöö alustaladeks;

| 11. | ergutab idapartnerluse riike töötama välja haridusalase vahetuse programme, võttes eeskujuks ELi programmi „Erasmus”, mis on tõendatult kasulik vahend mitte üksnes hariduse valdkonnas, vaid ka kultuuridevahelise vahetuse jaoks, mille tulemusel paraneb arusaam eri kultuuridest; |
| --- | --- |

11.

ergutab idapartnerluse riike töötama välja haridusalase vahetuse programme, võttes eeskujuks ELi programmi „Erasmus”, mis on tõendatult kasulik vahend mitte üksnes hariduse valdkonnas, vaid ka kultuuridevahelise vahetuse jaoks, mille tulemusel paraneb arusaam eri kultuuridest;

| 12. | kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles tihendama omavahelist koostööd, et veelgi parandada riikide õigusraamistikke kultuuriväärtuste ja kultuuriobjektide säilitamiseks ja kaitseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelisele õigusraamistikule, k.a kultuuriobjektide ja intellektuaalomandiga kaubitsemise vastu suunatud meetmed; tuletab sellega seoses meelde, et praegu tehakse ELis jõupingutusi direktiivi (liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta) uuestisõnastamiseks (COM(2013)0311) (Vergiat’ raport); |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnerriike üles tihendama omavahelist koostööd, et veelgi parandada riikide õigusraamistikke kultuuriväärtuste ja kultuuriobjektide säilitamiseks ja kaitseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelisele õigusraamistikule, k.a kultuuriobjektide ja intellektuaalomandiga kaubitsemise vastu suunatud meetmed; tuletab sellega seoses meelde, et praegu tehakse ELis jõupingutusi direktiivi (liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta) uuestisõnastamiseks (COM(2013)0311) (Vergiat’ raport);

| 13. | nõuab sidusaid strateegiaid, et soodustada noorte liikuvust, kultuuritöötajate, kunstnike ja loovisikute liikuvust, kultuuri ja hariduse arengut (k.a meedia- ja IKT-alane kirjaoskus) ning ligipääsu kõigile kunstilistele väljendusvormidele ELi liikmesriikides ja Ida-Euroopa partnerriikides; nõuab selle tegevuse jaoks suuremat eelarvet; |
| --- | --- |

13.

nõuab sidusaid strateegiaid, et soodustada noorte liikuvust, kultuuritöötajate, kunstnike ja loovisikute liikuvust, kultuuri ja hariduse arengut (k.a meedia- ja IKT-alane kirjaoskus) ning ligipääsu kõigile kunstilistele väljendusvormidele ELi liikmesriikides ja Ida-Euroopa partnerriikides; nõuab selle tegevuse jaoks suuremat eelarvet;

| 14. | kutsub üles koostööle osalejate, vahendavate organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga nii ELi liikmesriikides kui ka Ida-Euroopa partnerriikides, kavandades ja viies ellu ELi-välist kultuuripoliitikat ning edendades kultuuriüritusi ja vahetusi, mis parandavad vastastikust mõistmist ja mille käigus võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

14.

kutsub üles koostööle osalejate, vahendavate organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga nii ELi liikmesriikides kui ka Ida-Euroopa partnerriikides, kavandades ja viies ellu ELi-välist kultuuripoliitikat ning edendades kultuuriüritusi ja vahetusi, mis parandavad vastastikust mõistmist ja mille käigus võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

Juurdepääs ELi programmidele

| 15. | toonitab ELi keskse tähtsusega rolli kultuuridevahelise dialoogi tugevdamisel Ida-Euroopa partnerriikidega, mille eesmärk on toetada solidaarsust ning sotsiaalset ja poliitilist ühtekuuluvust; soovitab teha jõupingutusi, et edendada usaldust kogukondade vahel, kes on tavapäraselt elanud kõrvuti, ja toetada nende kooseksisteerimist, jagades teadmisi ja ergutades õppimist üksteise identiteedi, keelte, ajaloo, pärandi ja kultuuri ning piirkondlike identiteetide kohta, et paremini mõista ja austada mitmekesisust; |
| --- | --- |

15.

toonitab ELi keskse tähtsusega rolli kultuuridevahelise dialoogi tugevdamisel Ida-Euroopa partnerriikidega, mille eesmärk on toetada solidaarsust ning sotsiaalset ja poliitilist ühtekuuluvust; soovitab teha jõupingutusi, et edendada usaldust kogukondade vahel, kes on tavapäraselt elanud kõrvuti, ja toetada nende kooseksisteerimist, jagades teadmisi ja ergutades õppimist üksteise identiteedi, keelte, ajaloo, pärandi ja kultuuri ning piirkondlike identiteetide kohta, et paremini mõista ja austada mitmekesisust;

| 16. | tuletab meelde kultuurikoostöö protokollide tähtsust ja nende lisaväärtust kahepoolsetes lepingutes Ida-Euroopa partnerriikidega; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks tulevase kultuurikoostöö protokollide strateegia ning konsulteeriks selle strateegia küsimuses kõigi sidusrühmadega, k.a Euroopa Parlament, idapartnerluse riikide parlamendid ja kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde kultuurikoostöö protokollide tähtsust ja nende lisaväärtust kahepoolsetes lepingutes Ida-Euroopa partnerriikidega; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks tulevase kultuurikoostöö protokollide strateegia ning konsulteeriks selle strateegia küsimuses kõigi sidusrühmadega, k.a Euroopa Parlament, idapartnerluse riikide parlamendid ja kodanikuühiskond;

| 17. | rõhutab kultuuridiplomaatia tähtsust ning tunneb heameelt programmide „Erasmus+” ja „Kodanike Euroopa” üle, mis aitavad kaasa keelelise pädevuse, kultuurialase teadlikkuse, aktiivse kodakondsuse ja vastastikuse mõistmise tõhustamisele; toonitab, kui oluline on programm „Loov Euroopa” kultuuri- ja loomesektorite jaoks; rõhutab, et nende programmide suurem rahastamine on väga tähtis; |
| --- | --- |

17.

rõhutab kultuuridiplomaatia tähtsust ning tunneb heameelt programmide „Erasmus+” ja „Kodanike Euroopa” üle, mis aitavad kaasa keelelise pädevuse, kultuurialase teadlikkuse, aktiivse kodakondsuse ja vastastikuse mõistmise tõhustamisele; toonitab, kui oluline on programm „Loov Euroopa” kultuuri- ja loomesektorite jaoks; rõhutab, et nende programmide suurem rahastamine on väga tähtis;

| 18. | toetab täielikult idapartnerluse riikide suuremat kaasatust eelnimetatud programmidesse ning ergutab ELi ja idapartnerluse riikide vahelise koostöö ja dialoogi olulise osana koostoimet ja noorte algatusi hariduse, mitmekeelsuse, spordi, meedia, turismi, vabatahtliku tegevuse ja koolituse valdkondades; |
| --- | --- |

18.

toetab täielikult idapartnerluse riikide suuremat kaasatust eelnimetatud programmidesse ning ergutab ELi ja idapartnerluse riikide vahelise koostöö ja dialoogi olulise osana koostoimet ja noorte algatusi hariduse, mitmekeelsuse, spordi, meedia, turismi, vabatahtliku tegevuse ja koolituse valdkondades;

| 19. | peab väärtuslikuks kogu avaliku ja erasektori koostööd, kus kodanikuühiskonnal – sh vabaühendustel ja Euroopa kultuurivõrgustikel – on kindel osa seoses Ida-Euroopa partnerriikidega loodud ELi suhete kultuuriaspektidega; |
| --- | --- |

19.

peab väärtuslikuks kogu avaliku ja erasektori koostööd, kus kodanikuühiskonnal – sh vabaühendustel ja Euroopa kultuurivõrgustikel – on kindel osa seoses Ida-Euroopa partnerriikidega loodud ELi suhete kultuuriaspektidega;

| 20. | toetab Ida-Euroopa partnerriikide suuremat osalemist ELi kultuuri-, liikuvuse, noorte, hariduse ja koolitusvaldkonna programmides ning nõuab ligipääsu andmist nendele programmidele eelkõige idapartnerluse riikide noortele osalejatele; |
| --- | --- |

20.

toetab Ida-Euroopa partnerriikide suuremat osalemist ELi kultuuri-, liikuvuse, noorte, hariduse ja koolitusvaldkonna programmides ning nõuab ligipääsu andmist nendele programmidele eelkõige idapartnerluse riikide noortele osalejatele;

| 21. | nõuab kultuuriviisa loomist Ida-Euroopa partnerriikide kodanikele, kes on tegevad kultuurivaldkonnas kunstnike ja muude loovisikutena, võttes eeskujuks kehtiva teadlaseviisa paketi, mis on olnud jõus alates 2005. aastast, et hõlbustada veelgi liikuvust kultuurisektoris, lisaks jätkuvatele viisalihtsustuse kõnelustele; nõuab tungivalt, et kultuuriviisa programmi kasutuselevõtuks kehtestataks kindel ajakava; |
| --- | --- |

21.

nõuab kultuuriviisa loomist Ida-Euroopa partnerriikide kodanikele, kes on tegevad kultuurivaldkonnas kunstnike ja muude loovisikutena, võttes eeskujuks kehtiva teadlaseviisa paketi, mis on olnud jõus alates 2005. aastast, et hõlbustada veelgi liikuvust kultuurisektoris, lisaks jätkuvatele viisalihtsustuse kõnelustele; nõuab tungivalt, et kultuuriviisa programmi kasutuselevõtuks kehtestataks kindel ajakava;

| 22. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 17. märtsil 2015 Jerevanis, Armeenias.

---

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/23

---

RESOLUTSIOON (1)

Armeenia genotsiidi 100. aastapäeva kohta

(2015/C 315/05)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 9 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 9 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO 26. novembri 1968. aasta konventsiooni aegumistähtaja mittekohaldamisest sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 26. novembri 1968. aasta konventsiooni aegumistähtaja mittekohaldamisest sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. juuli 1987. aasta resolutsiooni Armeenia küsimuse poliitilise lahenduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. juuli 1987. aasta resolutsiooni Armeenia küsimuse poliitilise lahenduse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2000. aasta resolutsiooni ja komisjoni 1999. aasta korralist raportit Türgi saavutuste kohta Euroopa ühendustega ühinemise protsessis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. novembri 2000. aasta resolutsiooni ja komisjoni 1999. aasta korralist raportit Türgi saavutuste kohta Euroopa ühendustega ühinemise protsessis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta resolutsiooni Türgiga läbirääkimiste alustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta resolutsiooni Türgiga läbirääkimiste alustamise kohta,

| — | võttes arvesse mitmete ELi liikmesriikide seadusandlike organite resolutsioone ja avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmete ELi liikmesriikide seadusandlike organite resolutsioone ja avaldusi,

| A. | arvestades, et 2015. aastal möödub 100 aastat Ottomani impeeriumis toime pandud Armeenia genotsiidist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aastal möödub 100 aastat Ottomani impeeriumis toime pandud Armeenia genotsiidist;

| B. | arvestades, et inimkonna kõigi liikmete väärikuse, võrdsuse ning võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja üldise rahu alus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimkonna kõigi liikmete väärikuse, võrdsuse ning võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja üldise rahu alus;

| C. | arvestades, et genotsiidi eitamist tunnistatakse laialdaselt genotsiidi viimase etapina, millega tagatakse karistamatus selle kuriteo toimepanijatele ja antakse ilmselgelt võimalus tulevasteks genotsiidideks; arvestades, et Armeenia genotsiidi ühehäälse ja õigeaegse hukkamõistmise puudumine takistas suurel määral edasiste inimsusvastaste kuritegude ärahoidmist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et genotsiidi eitamist tunnistatakse laialdaselt genotsiidi viimase etapina, millega tagatakse karistamatus selle kuriteo toimepanijatele ja antakse ilmselgelt võimalus tulevasteks genotsiidideks; arvestades, et Armeenia genotsiidi ühehäälse ja õigeaegse hukkamõistmise puudumine takistas suurel määral edasiste inimsusvastaste kuritegude ärahoidmist;

| D. | arvestades, et selliste kuritegude varajane takistamine võib kahtlemata peatada konfliktide, tragöödiate ja humanitaarkatastroofide eskaleerumise; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selliste kuritegude varajane takistamine võib kahtlemata peatada konfliktide, tragöödiate ja humanitaarkatastroofide eskaleerumise;

| 1. | mõistab hukka kõik inimsusevastase kuritegevuse liigid, sh genotsiidi, ning peab kahetsusväärseks kõiki nende eitamise katseid; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka kõik inimsusevastase kuritegevuse liigid, sh genotsiidi, ning peab kahetsusväärseks kõiki nende eitamise katseid;

| 2. | austab kõigi genotsiidide ja teiste inimsusevastaste kuritegude süütute ohvrite mälestust; |
| --- | --- |

2.

austab kõigi genotsiidide ja teiste inimsusevastaste kuritegude süütute ohvrite mälestust;

| 3. | rõhutab, et genotsiidi ja inimsusevastaste kuritegude tõkestamine peaks olema rahvusvahelise üldsuse prioriteet;on veendunud, et oluline on rahvusvahelise suutlikkuse jätkuv arendamine selles valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et genotsiidi ja inimsusevastaste kuritegude tõkestamine peaks olema rahvusvahelise üldsuse prioriteet;on veendunud, et oluline on rahvusvahelise suutlikkuse jätkuv arendamine selles valdkonnas;

| 4. | toetab rahvusvahelist võitlust genotsiidi tõkestamiseks, genotsiidi ohvriks langenud inimeste õiguste taastamiseks ja ajaloolise õigluse jaluleseadmiseks; |
| --- | --- |

4.

toetab rahvusvahelist võitlust genotsiidi tõkestamiseks, genotsiidi ohvriks langenud inimeste õiguste taastamiseks ja ajaloolise õigluse jaluleseadmiseks;

| 5. | kutsub Türgit üles tunnistama oma minevikku; |
| --- | --- |

5.

kutsub Türgit üles tunnistama oma minevikku;

| 6. | leiab, et eelduste loomine rahvastevaheliseks leppimiseks tulevikus on ülimalt tähtis. |
| --- | --- |

6.

leiab, et eelduste loomine rahvastevaheliseks leppimiseks tulevikus on ülimalt tähtis.

---

(1)  Vastu võetud 17. märtsil 2015 Jerevanis, Armeenias.

---

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/24

---

RESOLUTSIOON (1)

Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas ja tungiva vajaduse kohta leida konfliktile rahumeelne lahendus

(2015/C 315/06)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kõiki hiljutisi resolutsioone olukorra kohta Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kõiki hiljutisi resolutsioone olukorra kohta Ukrainas,

| — | võttes arvesse 5. septembri 2014. aasta Minski protokolli, 19. septembri 2014. aasta Minski memorandumit ning 12. veebruari 2015. aasta Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. septembri 2014. aasta Minski protokolli, 19. septembri 2014. aasta Minski memorandumit ning 12. veebruari 2015. aasta Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooni nr 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooni nr 2202 (2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide koostöö rajaneb sellistel väärtustel nagu riikide territoriaalse terviklikkuse austamine, inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide koostöö rajaneb sellistel väärtustel nagu riikide territoriaalse terviklikkuse austamine, inimväärikus, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine;

| B. | arvestades, et Krimmi ebaseaduslik annekteerimine oli esimene kord pärast Teist maailmasõda, mil üks Euroopa riik hõivas jõuga osa teise riigi territooriumist, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse, sealhulgas ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti ja 1994. aasta Budapesti memorandumi rikkumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Krimmi ebaseaduslik annekteerimine oli esimene kord pärast Teist maailmasõda, mil üks Euroopa riik hõivas jõuga osa teise riigi territooriumist, mis kujutab endast rahvusvahelise õiguse, sealhulgas ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti ja 1994. aasta Budapesti memorandumi rikkumist;

| C. | arvestades, et Venemaa rikub jätkuvalt 2008. aastal Gruusiaga sõlmitud relvarahukokkulepet, kuna ta jätkab Gruusia territooriumi okupeerimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa rikub jätkuvalt 2008. aastal Gruusiaga sõlmitud relvarahukokkulepet, kuna ta jätkab Gruusia territooriumi okupeerimist;

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon peaks rahvusvaheliste õigusasutuste kaasabil lõpetama Krimmi poolsaare okupeerimise ja agressiooni, k.a agressiooniaktid Ida-Ukrainas, mis on toonud kaasa olulise kahju Ukrainale, selle kodanikele ja juriidilistele isikutele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon peaks rahvusvaheliste õigusasutuste kaasabil lõpetama Krimmi poolsaare okupeerimise ja agressiooni, k.a agressiooniaktid Ida-Ukrainas, mis on toonud kaasa olulise kahju Ukrainale, selle kodanikele ja juriidilistele isikutele;

| E. | arvestades, et Ida-Ukraina relvakonflikti tõttu on hukkunud tuhanded sõjaväelased ja tsiviilelanikud, sealhulgas Malaysian Airlinesi lennu MH17 298 süütut reisijat, veelgi rohkem on vigastatuid ning sajad tuhanded elanikud on pidanud jätma oma kodu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ida-Ukraina relvakonflikti tõttu on hukkunud tuhanded sõjaväelased ja tsiviilelanikud, sealhulgas Malaysian Airlinesi lennu MH17 298 süütut reisijat, veelgi rohkem on vigastatuid ning sajad tuhanded elanikud on pidanud jätma oma kodu;

| 1. | kinnitab, et EL ja selle partnerriigid jagavad ühist huvi saavutada Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni all kannatavas Ukrainas rahu ja julgeolek ning seda toetada; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et EL ja selle partnerriigid jagavad ühist huvi saavutada Venemaa Föderatsiooni sõjalise agressiooni all kannatavas Ukrainas rahu ja julgeolek ning seda toetada;

| 2. | rõhutab, et Krimmi annekteerimine Venemaa poolt ja Ukraina vastu suunatud sõjaline agressioon rikub rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid; väljendab oma täielikku toetust Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Krimmi annekteerimine Venemaa poolt ja Ukraina vastu suunatud sõjaline agressioon rikub rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid; väljendab oma täielikku toetust Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele rahvusvaheliselt tunnustatud piirides;

| 3. | toetab 12. veebruaril 2015. aastal Minskis kantsler Merkeli ja president Hollande’i vahel saavutatud kokkulepet ning Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketi allkirjastamist kolmepoolse kontaktrühma poolt; väljendab heameelt seoses sellega, et ÜRO Julgeolekunõukogu toetab kokkulepet tervikuna; |
| --- | --- |

3.

toetab 12. veebruaril 2015. aastal Minskis kantsler Merkeli ja president Hollande’i vahel saavutatud kokkulepet ning Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketi allkirjastamist kolmepoolse kontaktrühma poolt; väljendab heameelt seoses sellega, et ÜRO Julgeolekunõukogu toetab kokkulepet tervikuna;

| 4. | kutsub kõiki pooli üles käituma vastutustundlikult ning rakendama meetmete paketti täielikult ja heas usus, sest see pakub lahendusi konflikti rahumeelseks lahendamiseks; väljendab sügavat muret seoses teadetega relvarahu arvukate rikkumiste kohta ja mõistab teravalt hukka Venemaa toetatud separatistide pealetungi, Debaltseve vallutamise, mis rikub selgelt relvarahu kokkulepet, ning kõik terroriaktid; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles tagama Minski kokkulepete täieliku rakendamise; tuletab Venemaale meelde võetud kohustusi ja erilist vastutust sellega seoses; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki pooli üles käituma vastutustundlikult ning rakendama meetmete paketti täielikult ja heas usus, sest see pakub lahendusi konflikti rahumeelseks lahendamiseks; väljendab sügavat muret seoses teadetega relvarahu arvukate rikkumiste kohta ja mõistab teravalt hukka Venemaa toetatud separatistide pealetungi, Debaltseve vallutamise, mis rikub selgelt relvarahu kokkulepet, ning kõik terroriaktid; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles tagama Minski kokkulepete täieliku rakendamise; tuletab Venemaale meelde võetud kohustusi ja erilist vastutust sellega seoses;

| 5. | nõuab kiiremaid edusamme seoses raskerelvastuse väljaviimisega ja kutsub Minski paketile allakirjutanud pooli andma Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) erakorralisele vaatlusmissioonile põhiteavet, sh varude, väljaviimise marsruutide ja koondumispunktide kohta; |
| --- | --- |

5.

nõuab kiiremaid edusamme seoses raskerelvastuse väljaviimisega ja kutsub Minski paketile allakirjutanud pooli andma Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) erakorralisele vaatlusmissioonile põhiteavet, sh varude, väljaviimise marsruutide ja koondumispunktide kohta;

| 6. | rõhutab, et kooskõlas Minski lepingutega on endiselt oluline taastada Ukraina kontroll oma piiride üle; kordab, et tuleb tagada OSCE vaatlejate ja mehitamata õhusõidukite täielik ja kohene juurdepääs mõjutatud piirkondadele (sh Donetski ja Luganski oblastite kõikidele osadele ning Ukraina ja Venemaa piiriäärsetele aladele), et nad saaksid täita oma järelevalve- ja kontrollifunktsioone; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kooskõlas Minski lepingutega on endiselt oluline taastada Ukraina kontroll oma piiride üle; kordab, et tuleb tagada OSCE vaatlejate ja mehitamata õhusõidukite täielik ja kohene juurdepääs mõjutatud piirkondadele (sh Donetski ja Luganski oblastite kõikidele osadele ning Ukraina ja Venemaa piiriäärsetele aladele), et nad saaksid täita oma järelevalve- ja kontrollifunktsioone;

| 7. | kutsub ELi ja tema partnerriike üles jätkama erakorralisele vaatlusmissioonile kvalifitseeritud personali, varustuse ja rahalise toetuse andmist; pooldab otsust kahekordistada erivaatlejate arvu; rõhutab, et separatistid eiravad pidevalt Minski kokkulepete sätteid ega ole neid toetanud, mis on toonud kaasa edasise pingete teravnemise ja relvastatud vaenutegevuse jätkumise; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja tema partnerriike üles jätkama erakorralisele vaatlusmissioonile kvalifitseeritud personali, varustuse ja rahalise toetuse andmist; pooldab otsust kahekordistada erivaatlejate arvu; rõhutab, et separatistid eiravad pidevalt Minski kokkulepete sätteid ega ole neid toetanud, mis on toonud kaasa edasise pingete teravnemise ja relvastatud vaenutegevuse jätkumise;

| 8. | on seisukohal, et EL ja tema partnerriigid peaksid uurima võimalusi Ukraina valitsuse toetamiseks riigi kaitsevõime ja Ukraina piiride kaitse tõhustamisel; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et EL ja tema partnerriigid peaksid uurima võimalusi Ukraina valitsuse toetamiseks riigi kaitsevõime ja Ukraina piiride kaitse tõhustamisel;

| 9. | kutsub Venemaad üles oma vägesid ja relvastust okupeeritud aladelt välja viima ning lõpetama palgasõdurite saatmise, varustamise ja rahastamise ning mitteametlike relvaüksuste toetamise, väljaõppe ja relvastamise; |
| --- | --- |

9.

kutsub Venemaad üles oma vägesid ja relvastust okupeeritud aladelt välja viima ning lõpetama palgasõdurite saatmise, varustamise ja rahastamise ning mitteametlike relvaüksuste toetamise, väljaõppe ja relvastamise;

| 10. | võtab teadmiseks Ukraina 19. veebruari 2015. aasta ettepaneku, milles kutsutakse Euroopa Liidu Nõukogu üles kaaluma võimalust alustada ELi ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni Ukrainas, et tõhusalt tagada Minski kokkulepete nõuetekohane ja täielik rakendamine eesmärgiga kaitsta Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust, iseseisvust ning piiride puutumatust; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks Ukraina 19. veebruari 2015. aasta ettepaneku, milles kutsutakse Euroopa Liidu Nõukogu üles kaaluma võimalust alustada ELi ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni Ukrainas, et tõhusalt tagada Minski kokkulepete nõuetekohane ja täielik rakendamine eesmärgiga kaitsta Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust, iseseisvust ning piiride puutumatust;

| 11. | julgustab võtma usaldust suurendavaid meetmeid, et toetada jõupingutusi rahu ja lepituse saavutamiseks; rõhutab kaasava poliitilise dialoogi, detsentraliseerimine ja teiste põhiseaduslike muudatuste tähtsust, mida juba pakuti välja Porošenko rahuplaanis; rõhutab vajadust vältida propagandat, vihkamist õhutavaid avaldusi ja retoorikat, sealhulgas Venemaa poolt, mis võivad konflikti veelgi süvendada; rõhutab, et selline kaasav dialoog peaks hõlmama kõigi asjaomaste piirkondade ja vähemuste kodanikuühiskonna organisatsioone ja kodanikke; |
| --- | --- |

11.

julgustab võtma usaldust suurendavaid meetmeid, et toetada jõupingutusi rahu ja lepituse saavutamiseks; rõhutab kaasava poliitilise dialoogi, detsentraliseerimine ja teiste põhiseaduslike muudatuste tähtsust, mida juba pakuti välja Porošenko rahuplaanis; rõhutab vajadust vältida propagandat, vihkamist õhutavaid avaldusi ja retoorikat, sealhulgas Venemaa poolt, mis võivad konflikti veelgi süvendada; rõhutab, et selline kaasav dialoog peaks hõlmama kõigi asjaomaste piirkondade ja vähemuste kodanikuühiskonna organisatsioone ja kodanikke;

| 12. | kutsub Venemaa ametivõime üles vabastama koheselt Ukraina Ülemraada ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige Nadja Savtšenko ja teised Ukraina kodanikud, keda peetakse ikka veel ebaseaduslikult kinni Venemaa vanglates; |
| --- | --- |

12.

kutsub Venemaa ametivõime üles vabastama koheselt Ukraina Ülemraada ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige Nadja Savtšenko ja teised Ukraina kodanikud, keda peetakse ikka veel ebaseaduslikult kinni Venemaa vanglates;

| 13. | väljendab suurt muret humanitaarolukorra pärast Donbassis ja rõhutab vajadust täiendava rahalise ja humanitaarabi järele; juhib tähelepanu asjaolule, et riigisiseste põgenike, naaberriikidesse asunud pagulaste ja konfliktist mõjutatud laste arv üha kasvab; |
| --- | --- |

13.

väljendab suurt muret humanitaarolukorra pärast Donbassis ja rõhutab vajadust täiendava rahalise ja humanitaarabi järele; juhib tähelepanu asjaolule, et riigisiseste põgenike, naaberriikidesse asunud pagulaste ja konfliktist mõjutatud laste arv üha kasvab;

| 14. | nõuab diplomaatilise dialoogi ja surve jätkamist ja intensiivistamist, et leida konfliktile jätkusuutlik lahendus; rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peaks olema valmis reageerima sobivate vahenditega relvarahu mis tahes jõhkrale rikkumisele ning igasugusele tegevusele, mis kahjustab igakülgse lahenduseni jõudmiseks tehtavaid jõupingutusi; rõhutab, et ELi piiravate meetmete rakendamise jätkamine, tugevdamine või ümberpööratavus sõltuvad Venemaa enda suhtumisest ja Minski kokkulepete järgimisest; rõhutab, et kõnealusele konfliktile ega ka ühelegi muule konfliktile ELi naabruskonnas ei saa olla sõjalist lahendust; soovitab rahvusvaheliselt toetatud samalaadsete rahumeelsete taasintegreerimismudelite kohaldamist okupeeritud aladele üleminekul õigussüsteemile ja põhiseaduslikule korrale; |
| --- | --- |

14.

nõuab diplomaatilise dialoogi ja surve jätkamist ja intensiivistamist, et leida konfliktile jätkusuutlik lahendus; rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peaks olema valmis reageerima sobivate vahenditega relvarahu mis tahes jõhkrale rikkumisele ning igasugusele tegevusele, mis kahjustab igakülgse lahenduseni jõudmiseks tehtavaid jõupingutusi; rõhutab, et ELi piiravate meetmete rakendamise jätkamine, tugevdamine või ümberpööratavus sõltuvad Venemaa enda suhtumisest ja Minski kokkulepete järgimisest; rõhutab, et kõnealusele konfliktile ega ka ühelegi muule konfliktile ELi naabruskonnas ei saa olla sõjalist lahendust; soovitab rahvusvaheliselt toetatud samalaadsete rahumeelsete taasintegreerimismudelite kohaldamist okupeeritud aladele üleminekul õigussüsteemile ja põhiseaduslikule korrale;

| 15. | kutsub Ukraina ametivõime üles tegema assotsiatsioonilepingu rakendamisel nähtavaid edusamme ning, vaatamata sõjalisele kaitsetegevusele, rakendama otsustavalt ulatuslikke, kuigi juba ammu hilinenud reforme; rõhutab vajadust tugevdada õigusriiki, kaotada korruptsioon ja teha edusamme keskse tähtsusega põhiseaduslike ja kohtusüsteemi reformide ning sotsiaal- ja majandusreformide elluviimisel; |
| --- | --- |

15.

kutsub Ukraina ametivõime üles tegema assotsiatsioonilepingu rakendamisel nähtavaid edusamme ning, vaatamata sõjalisele kaitsetegevusele, rakendama otsustavalt ulatuslikke, kuigi juba ammu hilinenud reforme; rõhutab vajadust tugevdada õigusriiki, kaotada korruptsioon ja teha edusamme keskse tähtsusega põhiseaduslike ja kohtusüsteemi reformide ning sotsiaal- ja majandusreformide elluviimisel;

| 16. | mõistab teravalt hukka Ukraina linnades üha sagenevad terroriaktid, sh hiljutise terroriakti Harkivis, mis leidis aset 22. veebruaril 2015. aastal Euromaidanil tsiviilisikute tulistamise esimese aastapäeva puhul korraldatud rahuliku meeleavalduse ajal; |
| --- | --- |

16.

mõistab teravalt hukka Ukraina linnades üha sagenevad terroriaktid, sh hiljutise terroriakti Harkivis, mis leidis aset 22. veebruaril 2015. aastal Euromaidanil tsiviilisikute tulistamise esimese aastapäeva puhul korraldatud rahuliku meeleavalduse ajal;

| 17. | toetab Malaysian Airlinesi resisilennuki MH17 traagilise allatulistamise rahvusvahelist ja sõltumatut uurimist ning kutsub kõiki asjaosalisi üles ilmutama tõelist koostöövalmidust, tagama turvalise ja piiranguteta juurdepääsu MH17 allakukkumise kohale ning tegema kättesaadavaks kõik muud asjaga seotud vahendid, mis võivad kaasa aidata uurimisele ja kuriteo toimepanijate kohtu ette toomisele; rõhutab, et selle sõjakuriteo toimepanijatele ei anta amnestiat. |
| --- | --- |

17.

toetab Malaysian Airlinesi resisilennuki MH17 traagilise allatulistamise rahvusvahelist ja sõltumatut uurimist ning kutsub kõiki asjaosalisi üles ilmutama tõelist koostöövalmidust, tagama turvalise ja piiranguteta juurdepääsu MH17 allakukkumise kohale ning tegema kättesaadavaks kõik muud asjaga seotud vahendid, mis võivad kaasa aidata uurimisele ja kuriteo toimepanijate kohtu ette toomisele; rõhutab, et selle sõjakuriteo toimepanijatele ei anta amnestiat.

---

(1)  Vastu võetud 17. märtsil 2015 Armeenias Jerevanis.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euronesti parlamentaarne assamblee

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/26

---

KODUKORD,

vastu võetud 3. mail 2011 Brüsselis, muudetud 3. aprillil 2012 Bakuus, 29. mail 2013 Brüsselis ja 18. märtsil 2015 Jerevanis

(2015/C 315/07)

Artikkel 1

Olemus ja eesmärgid

1.   Euronesti parlamentaarne assamblee on idapartnerluse parlamentaarne institutsioon, milles osalevad Euroopa Liit ja selle Ida-Euroopa partnerriigid, kelle suhtes saaks põhimõtteliselt kohaldada Euroopa Liidu lepingu artiklit 49, ning mis on rajatud vastastikustele huvidele ja kohustustele ning erisuse, ühise vastutuse ja kohustuse põhimõtetele.

2.   Euronesti parlamentaarne assamblee on parlamentaarne foorum, mis edendab vajalikke tingimusi, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel. Institutsioonina, mis vastutab partnerluse parlamentaarse konsulteerimise, kontrolli ja järelevalve eest, aitab assamblee kaasa idapartnerluse tugevdamisele, arendamisele ja nähtavuse suurendamisele.

3.   Osalemine Euronesti parlamentaarses assamblees on vabatahtlik, tingimusel et põhikirjas sätestatud liikmesuse kriteeriumid on täidetud ning Euronesti parlamentaarse assamblee tegevus saab jätkuda lõimumise ja avatuse vaimus.

4.   Euronesti parlamentaarne assamblee aitab toetada, edendada ja praktiliselt tugevdada idapartnerlust, hõlmates selle nelja temaatilist platvormi:

| a) | põhiväärtustega seotud küsimused, sealhulgas demokraatia, õigusriiklus, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning turumajanduse, jätkusuutliku arengu ja hea juhtimistavaga seotud küsimused; |
| --- | --- |

a)

põhiväärtustega seotud küsimused, sealhulgas demokraatia, õigusriiklus, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning turumajanduse, jätkusuutliku arengu ja hea juhtimistavaga seotud küsimused;

| b) | ELi ja selle Ida-Euroopa partnerite edasine majanduslik integratsioon, Ida-Euroopa partnerite sotsiaal-majanduslike reformide toetamine ning kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimine, mis toetab lähenemist ELi õigusaktidele ja normidele eesmärgiga luua ulatuslike ja kõikehõlmavate vabakaubandusalade võrgustik; |
| --- | --- |

b)

ELi ja selle Ida-Euroopa partnerite edasine majanduslik integratsioon, Ida-Euroopa partnerite sotsiaal-majanduslike reformide toetamine ning kaubanduse ja investeeringute liberaliseerimine, mis toetab lähenemist ELi õigusaktidele ja normidele eesmärgiga luua ulatuslike ja kõikehõlmavate vabakaubandusalade võrgustik;

| c) | vastastikused energiatoetuse ja energiajulgeoleku mehhanismid ning Ida-Euroopa partnerite energiapoliitika ja õigusaktide ühtlustamine; |
| --- | --- |

c)

vastastikused energiatoetuse ja energiajulgeoleku mehhanismid ning Ida-Euroopa partnerite energiapoliitika ja õigusaktide ühtlustamine;

| d) | inimestevaheliste kontaktide edendamine ning Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa partnerite kodanike, eriti noorte omavahelise suhtlemise soodustamine; kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine ning hariduse, teaduse, info- ja meediaühiskonna arengu toetamine. |
| --- | --- |

d)

inimestevaheliste kontaktide edendamine ning Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa partnerite kodanike, eriti noorte omavahelise suhtlemise soodustamine; kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine ning hariduse, teaduse, info- ja meediaühiskonna arengu toetamine.

Artikkel 2

Koosseis

1.   Euronesti parlamentaarne assamblee on ühisassamblee, millesse kuuluvad

| a) | 60 Euroopa Parlamendi liiget; |
| --- | --- |

a)

60 Euroopa Parlamendi liiget;

| b) | 10 liiget igast osalevast Ida-Euroopa partnerriigi parlamendist. |
| --- | --- |

b)

10 liiget igast osalevast Ida-Euroopa partnerriigi parlamendist.

2.   Euroopa Parlamendi ja Ida-Euroopa partnerriikide parlamentide Euronesti parlamentaarsesse assambleesse delegeeritud liikmed tuleks nimetada kooskõlas Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsuste kehtestatud menetlustega, et võimalikult laialdaselt kajastada eri fraktsioonide ja delegatsioonide jagunemist. Iga osalev parlament võib kooskõlas samade menetlustega otsustada nimetada Euronesti parlamentaarsesse assambleesse asendusliikmed.

3.   Euronesti parlamentaarne assamblee koosneb parlamendidelegatsioonidest, mis on moodustatud assamblee kahe osa poolt. Liikmed võivad ühineda ka Euronesti parlamentaarse assamblee siseste poliitiliste fraktsioonide raames.

4.   Osalevad parlamendid edendavad Euronesti parlamentaarsesse assambleesse ja selle organitesse kandidaatide nimetamisel soolist tasakaalu.

5.   Euronesti parlamentaarne assamblee tagab, et kõigi selle organite koosseis on liikmete poliitilise kuuluvuse ja rahvuse osas tasakaalus.

6.   Kõik täitmata kohad jäävad igal juhul nende parlamentide käsutusse, kellele need on määratud.

Artikkel 3

Kohustused

Euronesti parlamentaarne assamblee on parlamentaarne foorum kõikide idapartnerlust käsitlevate küsimuste arutamiseks, konsulteerimiseks, kontrollimiseks ja jälgimiseks. Selleks võtab Euronesti parlamentaarne assamblee muu hulgas vastu resolutsioone, soovitusi ja arvamusi, mis on suunatud idapartnerluse tippkohtumisele, idapartnerluse arendamisega tegelevatele institutsioonidele ja ministrite konverentsidele ning Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa partnerite institutsioonidele. Samuti võib assamblee tippkohtumise või ministrite konverentside palvel koostada arvamusi ja ettepanekuid konkreetsete meetmete vastuvõtmiseks seoses partnerluse erinevate valdkondadega.

Artikkel 4

Eesistumine ja juhatus

1.   Euronesti parlamentaarse assamblee kaks poolt valivad oma liikmete seast juhatuse, mis koosneb kahest võrdse staatusega kaaspresidendist (üks kummastki Euronesti parlamentaarse assamblee poolest) ja mitmest asepresidendist (üks igast osalevast Ida-Euroopa partnerriigist, mis ei ole asjaomase kaaspresidendi riik, ja sama arv Euroopa Parlamendist). Kumbki pool otsustab valimiste menetluse ja volituste kestuse üle eraldi.

2.   Juhatuse liiget, kes järgmisel juhatuse koosolekul osaleda ei saa, võib asendada Euronesti parlamentaarse assamblee liige, kes kuulub samasse fraktsiooni Euroopa Parlamendis või samasse Ida-Euroopa partneri delegatsiooni. Kaaspresidente tuleb sellisest asendamisest enne koosolekut kirjalikult teavitada. Kaaspresidendi asendamisel täidab asendusliige tema ülesandeid juhatuse liikmena, kuid mitte kaaspresidendina.

3.   Juhatuse ülesandeks on Euronesti parlamentaarse assamblee töö koordineerimine, selle tegevuse, resolutsioonide ja soovituste järelevalve ning suhete loomine idapartnerluse tippkohtumise, ministrite konverentside, kõrgete ametnike rühmade ja suursaadikutega ning kodanikuühiskonna ja muude organite esindajatega. Juhatus esindab assambleed suhetes teiste institutsioonidega.

4.   Juhatuse koosolekuid peetakse kaaspresidentide algatusel vähemalt kaks korda aastas, kusjuures üks nendest koosolekutest toimub Euronesti parlamentaarse assamblee täiskogu istungi ajal. Juhatuse kvoorum on olemas, kui kohal on vähemalt pooled liikmed Ida-Euroopa partnerite poolelt ja pooled liikmed Euroopa Parlamendi poolelt.

5.   Juhatus koostab Euronesti parlamentaarsele assambleele päevakorra projekti ning kehtestab assamblee tegevuse korra.

6.   Juhatus vastutab komisjonide ja töörühmade koosseisu ja kohustustega seotud küsimuste eest. Ühtlasi annab juhatus komisjonidele loa raportite, resolutsioonide ettepanekute ja soovituste koostamiseks. Samuti võib juhatus suunata erinevaid küsimusi läbivaatamiseks komisjonidele, kes võivad koostada vastavateemalisi raporteid.

7.   Juhatus võtab otsused vastu kohalviibivate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Kui Ida-Euroopa partneri delegatsiooni esindav juhatuse liige või asendusliige kinnitab oma delegatsiooni nimel, et juhatuse vastu võetud otsuse sisu mõjutab tema riigi olulisi huve, ning esitab kirjaliku selgituse koos sellist arvamust toetava põhjendusega, siis on otsuse vastuvõtmiseks vaja juhatuse liikmete konsensust. Seda võimalust võib kasutada ainult erandjuhtudel, kui esitatud otsus mõjutab oluliselt riigi püsimajäämist, julgeolekut ja elujõulisust, ning see võimalus peab olema seotud ainult otsuse selle osaga, mis võib mõjutada Ida-Euroopa partnerriigi olulisi huve. Seda võimalust ei tohi kasutada selleks, et põhjustada olukord, kus juhatus ei saa otsust tervikuna vastu võtta, või tehnilist või menetluslikku laadi otsuste korral.

8.   Kui kohalolevate liikmete kvoorumi või kahekolmandikulise häälteenamuse arvutamisel saadud arv ei ole täisarv, siis ümardatakse seda ülespoole.

Artikkel 5

Suhted idapartnerluse tippkohtumise, ministrite nõukogu, Euroopa Komisjoni ja ministrite konverentsidega

1.   Juhatus sõlmib kõigis valdkondades tihedamad sidemed idapartnerluse institutsioonide ja organitega ning idapartnerluse organisatsioonidega. Vajadusel täpsustatakse konkreetseid koostöövorme vastavasisulistes vastastikuse mõistmise memorandumites ja protokollides.

2.   Juhatus kutsub idapartnerluse tippkohtumise, ministrite nõukogu, Euroopa Komisjoni ning idapartnerluse arendamist ja tugevdamist käsitlevate ministrite konverentside esindajaid osalema Euronesti parlamentaarse assamblee ja selle organite istungitel ja kohtumistel.

Artikkel 6

Vaatlejad

1.   Euronesti parlamentaarne assamblee võib juhatuse ettepanekul lubada ELi eesistujakolmiku parlamentide esindajatel viibida Euronesti parlamentaarse assamblee kohtumistel vaatlejatena.

2.   Juhatus võib kutsuda teiste institutsioonide ja organite esindajaid ja teisi isikuid osalema Euronesti parlamentaarse assamblee, selle komisjonide ja töörühmade istungitel ning kohtumistel.

Artikkel 7

Euronesti parlamentaarse assamblee täiskogu istungid

1.   Euronesti parlamentaarse assamblee kutsuvad kokku selle kaaspresidendid ning assamblee saab üldjuhul kokku kord aastas vaheldumisi ühes Ida-Euroopa partnerriigis ja ühes Euroopa Parlamendi töökohas Euroopa Parlamendi või istungjärku korraldava Ida-Euroopa partneri parlamendi kutsel.

2.   Juhatuse taotlusel võivad kaaspresidendid kokku kutsuda Euronesti parlamentaarse assamblee erakorralise istungi.

3.   Iga Euronesti parlamentaarse assamblee istungjärgu esimese istungi avab Euroopa Parlamendi president või istungjärku korraldava Ida-Euroopa partneri parlamendi president.

Artikkel 8

Istungite juhatamine

1.   Kaaspresidendid lepivad kokku, kumb neist Euronesti parlamentaarse assamblee iga istungit juhatab. Juhataja võib istungi käigus enda asendajaks nimetada mõne teise kaas- või asepresidendi.

2.   Istungi juhataja avab, katkestab ja lõpetab istungid. Juhataja tagab kodukorrast kinnipidamise, peab korda, annab sõna, piirab sõnavõttude kestust, paneb küsimused hääletusele ja teeb teatavaks hääletustulemused.

3.   Juhataja otsustab istungi käigus tekkivate küsimuste, muu hulgas ka kodukorras reguleerimata küsimuste üle. Vajaduse korral konsulteerib ta juhatusega.

4.   Juhataja võib arutelus sõna võtta ainult teema sissejuhatamiseks või kõnelejate korralekutsumiseks. Kui juhataja soovib arutelus osaleda, annab ta juhataja koha üle teisele kaas- või asepresidendile.

Artikkel 9

Päevakord

1.   Kaaspresidendid esitavad Euronesti parlamentaarsele assambleele kinnitamiseks täiskogu istungi päevakorra projekti, mille juhatus on koostanud.

2.   Iga täiskogu istungi päevakorra projektis on kahte liiki teemasid:

| a) | alaliste komisjonide esitatud raportid, mida võib tavaolukorras iga komisjoni puhul täiskogu istungi kohta olla üks. Resolutsiooni ettepanekud, mis võivad sisalduda ka raportis, tuleb esitada neli nädalat enne täiskogu istungi avamist. Resolutsiooni ettepanekute suurim lubatud pikkus on kindlaks määratud käesoleva kodukorra II lisas. Juhatus võib komisjonide kaasesimeeste taotlusel otsustada, kui mitme raporti üle täiskogul hääletatakse, sõltuvalt sellest, kuidas on nende ettevalmistamine edenenud; |
| --- | --- |

a)

alaliste komisjonide esitatud raportid, mida võib tavaolukorras iga komisjoni puhul täiskogu istungi kohta olla üks. Resolutsiooni ettepanekud, mis võivad sisalduda ka raportis, tuleb esitada neli nädalat enne täiskogu istungi avamist. Resolutsiooni ettepanekute suurim lubatud pikkus on kindlaks määratud käesoleva kodukorra II lisas. Juhatus võib komisjonide kaasesimeeste taotlusel otsustada, kui mitme raporti üle täiskogul hääletatakse, sõltuvalt sellest, kuidas on nende ettevalmistamine edenenud;

| b) | alalise komisjoni või juhatuse enda esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulised küsimused lisatakse üksnes erandkorras ja neid ei tohi istungi jooksul olla rohkem kui kolm. |
| --- | --- |

b)

alalise komisjoni või juhatuse enda esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulised küsimused lisatakse üksnes erandkorras ja neid ei tohi istungi jooksul olla rohkem kui kolm.

3.   Ettepaneku võtta vastu resolutsioon kiireloomulises küsimuses võivad esitada vähemalt 10 Euronesti parlamentaarse assamblee liiget vähemalt kahest delegatsioonist või ühest Euroopa Parlamendi fraktsioonist. Resolutsiooni ettepanekud kiireloomuliste küsimuste kohta peavad piirduma ainult istungi päevakorrapunktiga „Kiireloomulised küsimused” ega tohi ületada 1 000 sõna. Resolutsiooni ettepanekud kiireloomuliste küsimuste kohta tuleb esitada 48 tundi enne selle täiskogu istungi avamist, millel need peaksid arutusele ja hääletusele tulema.

4.   Resolutsiooni ettepanekud, mis käsitlevad kiireloomulisi küsimusi, esitatakse juhatusele, kes tagab, et iga resolutsiooni ettepanek vastab lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele, et see on lisatud päevakorda ning et see on Euronesti parlamentaarse assamblee töökeeltes kättesaadav. Juhatuse ettepanekud esitatakse heakskiidu saamiseks Euronesti parlamentaarsele assambleele.

Artikkel 10

Kvoorum

1.   Euronesti parlamentaarse assamblee kvoorum saavutatakse, kui kohal on vähemalt üks kolmandik liikmetest Ida-Euroopa partnerite poolelt ja üks kolmandik liikmetest Euroopa Parlamendi poolelt.

2.   Kõik hääletustulemused kehtivad, olenemata hääletajate arvust, välja arvatud juhul, kui vähemalt 15 kohaloleva liikme enne hääletuse algust esitatud taotluse alusel tuvastab istungi juhataja hääletamise ajal, et kvoorum puudub. Kui hääletus näitab, et kvoorum puudub, lisatakse hääletus järgmise istungi päevakorda.

Artikkel 11

Kohtade paigutus

1.   Kõik liikmed paigutatakse istuma nime järgi tähestikulises järjekorras rahvust arvestamata. Juhatuse koht on presiidiumis.

2.   Idapartnerluse tippkohtumise, ministrite nõukogu, Euroopa Komisjoni ja ministrite konverentside esindajad ning vaatlejad istuvad liikmetest eraldi.

Artikkel 12

Ametlikud keeled ja töökeeled

1.   Euronesti parlamentaarse assamblee ametlikeks keelteks on Euroopa Liidu ametlikud keeled ja Ida-Euroopa partnerite ametlikud keeled. Töökeeled on inglise, saksa, prantsuse ja vene keel. Iga Euronesti parlamentaarse assamblee liikme täielikuks menetluses osalemiseks taotletud keelelist tuge võivad Euroopa Parlamendi asjaomased talitused anda mis tahes töökohas, tingimusel et istungit korraldava riigi parlament on sellega nõus.

2.   Istungit korraldav parlament teeb töödokumendid Euronesti parlamentaarse assamblee liikmetele kättesaadavaks assamblee töökeeltes ja võimaluse korral kõigis ametlikes keeltes.

3.   Põhimõtteliselt ja võimaluste piires võivad kõik liikmed arutelude ajal sõna võtta ühes Euronesti parlamentaarse assamblee ametlikus keeles. Sõnavõtud tõlgitakse suuliselt Euronesti parlamentaarse assamblee töökeeltesse ja Euroopa Liidu vastavatesse ametlikesse keeltesse, kui Euronesti parlamentaarse assamblee kohtumine toimub ühes Euroopa Parlamendi töökohas, kuid seda ainult juhul, kui Euroopa Parlamendi mitmekeelsuse eeskiri seda võimaldab.

4.   Komisjonide ja vajaduse korral töörühmade koosolekuid ning kuulamisi peetakse töökeeltes, ilma et see piiraks käesolevas kodukorras sätestatud võimalusi.

5.   Euronesti parlamentaarse assamblee vastuvõetud tekstid avaldatakse Euroopa Liidu kõigis ametlikes keeltes Euroopa Liidu Teatajas ja Ida-Euroopa partnerite parlamentide poolt nende ametlikes keeltes ja nende poolt sobivaks peetud kujul.

Artikkel 13

Arutelude avalikkus

Euronesti parlamentaarse assamblee täiskogu istungid on avalikud, kui assamblee ei otsusta teisiti.

Artikkel 14

Sõnaõigus

1.   Euronesti parlamentaarse assamblee liige võib sõna võtta, kui juhataja talle sõna annab.

2.   Idapartnerluse tippkohtumise, ministrite nõukogu, Euroopa Komisjoni ja ministrite konverentside esindajatele ning vaatlejatele antakse sõna, kui juhataja on selleks loa andnud.

3.   Kui sõnavõtja teemast kõrvale kaldub, kutsub juhataja teda korrale. Kui sõnavõtja jätkab teemast kõrvalekaldumist, võib juhataja ta sõnaõigusest ilma jätta nii kauaks, kui peab vajalikuks.

Artikkel 15

Kodukorda puudutavad märkused

1.   Liige võib esitada kodukorda puudutava märkuse või teha menetlusega seotud ettepaneku ning tal on õigus eelnevalt kuni kaheminutiliseks sõnavõtuks.

2.   Taotluse korral võib juhataja lubada ühel kõnelejal menetlusega seotud ettepaneku vastu sõna võtta kestusega kuni kaks minutit.

3.   Teistele kõnelejatele sel teemal sõna ei anta.

4.   Juhataja kuulutab välja oma otsuse kõnealuse kodukorda puudutava märkuse või menetlusega seotud ettepaneku kohta. Vajaduse korral konsulteerib ta juhatusega.

Artikkel 16

Hääleõigus ja hääletuskord

1.   Igal liikmel on üks, isiklik ja mitteülekantav hääl.

2.   Euronesti parlamentaarne assamblee hääletab elektrooniliselt. Kui elektrooniline hääletus ei ole võimalik, hääletab Euronesti parlamentaarne assamblee käe tõstmisega. Kui käe tõstmisega hääletamise tulemus on kaheldav, hääletatakse uuesti värviliste kaartide abil.

3.   Hääled loeb kokku hääletuskomisjon, mille koosseisus on võrdsel arvul Euronesti parlamentaarse assamblee mõlema poole sekretariaadi esindajaid. Hääletuskomisjoni nimetab juhatus enne iga täiskogu algust ning hääletuskomisjon esitab aruande hääletustulemuste kohta otse kaaspresidentidele.

4.   Euronesti parlamentaarne assamblee võib otsustada salajase hääletuse kasuks, kui vähemalt 15 liiget esitavad hääletusele eelneval päeval enne kella 18.00 vastava kirjaliku taotluse.

5.   Euronesti parlamentaarne assamblee võtab otsused vastu hääletuses osalevate liikmete lihthäälteenamusega. Kui enne hääletust on vähemalt kümnendik liikmetest, kes kuuluvad vähemalt kahte Euroopa Parlamendi fraktsiooni või vähemalt kahte Euronesti parlamentaarse assamblee Ida-Euroopa partnerite poolsesse delegatsiooni, esitanud taotluse hääletamiseks eraldi poolte kaupa, siis hääletatakse nii, et Ida-Euroopa partnerite esindajate pool ja Euroopa Parlamendi esindajate pool hääletavad eraldi, kuid samaaegselt (1). Kõnealune tekst loetakse vastuvõetuks, kui kumbki pool eraldi annavad teksti poolt kaks kolmandikku häältest.

6.   Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enamat sätet või viidet kahele või enamale aspektile või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks eri tähenduse ja/või normatiivse väärtusega osaks, võivad Euroopa Parlamendi fraktsioon või Euronesti parlamentaarse assamblee vähemalt viis liiget taotleda selle osade kaupa hääletamist. Vastav taotlus tuleb kaaspresidentidele esitada kirjalikult hääletusele eelneva päeva õhtul hiljemalt kell 18.00, kui kaaspresidendid ei ole määranud teistsugust tähtaega.

Artikkel 17

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioonid ja soovitused

1.   Euronesti parlamentaarne assamblee võib vastu võtta resolutsioone ja soovitusi, mis on suunatud idapartnerluse tippkohtumisele ning idapartnerluse tugevdamisega tegelevatele institutsioonidele, organitele, rühmadele ja ministrite konverentsidele või Euroopa Liidu ja Ida-Euroopa partnerite institutsioonidele ning mis käsitlevad küsimusi partnerlusega hõlmatud valdkondades.

2.   Euronesti parlamentaarne assamblee hääletab alaliste komisjonide raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute üle.

3.   Euronesti parlamentaarne assamblee hääletab vajadusel ühtlasi kiireloomulisi küsimusi käsitlevate resolutsiooni ettepanekute üle.

4.   Juhataja palub vajaduse korral kiireloomulistel teemadel esitatud sarnaste resolutsiooni ettepanekute autoritel koostada resolutsiooni ühisettepaneku. Arutelu lõppedes hääletab Euronesti parlamentaarne assamblee kõigepealt iga ettepaneku ja selle kohta tehtud muudatusettepanekute üle. Kui resolutsiooni ühisettepanek on esitatud, muutuvad kõik muud samateemalised ja sama autori esitatud ettepanekud kehtetuks. Samuti muutuvad ühisresolutsiooni vastuvõtmisega kehtetuks kõik ülejäänud samateemalised tekstid. Kui ühtki ühisresolutsiooni vastu ei võeta, pannakse ülejäänud resolutsiooni ettepanekud hääletusele nende esitamise järjekorras.

Artikkel 18

Läkitused idapartnerluse tippkohtumistele

Euronesti parlamentaarse assamblee juhatus esitab läkituse, mis on adresseeritud tippkohtumisele või vajaduse korral idapartnerluse ministrite kohtumisele, lähtudes Euronesti parlamentaarse assamblee vastuvõetud resolutsioonidest ja soovitustest. Kaaspresidendid edastavad läkituse ühiselt asjaomastele institutsioonidele.

Artikkel 19

Avaldused

Juhatus võib kiireloomuliselt anda nõusoleku avalduste tegemiseks mis tahes idapartnerlusega seotud küsimuses ja vastusena loodusõnnetusele, puhkenud kriisile või konfliktile, kui peetakse sobivaks või vajalikuks esineda institutsioonilise üleskutsega, milles nõutakse asjaosalistelt vägivallast hoidumist ja/või poliitiliste läbirääkimiste alustamist või solidaarsust kannatanud isikute ja riikidega. Avaldustes tuleks lähtuda Euronesti parlamentaarse assamblee vastuvõetud kehtivatest resolutsioonidest ja soovitustest ning need tuleks võimalikult kiiresti saata Euronesti parlamentaarse assamblee liikmetele teadmiseks. Kaaspresidendid teevad avaldused teatavaks.

Artikkel 20

Muudatusettepanekud

1.   Vähemalt viis Euronesti parlamentaarse assamblee liiget või artikli 2 lõikes 3 mainitud poliitiline fraktsioon võivad esitada istungil arutatud tekstide kohta muudatusettepanekuid. Muudatusettepanekud peavad olema seotud muudetava tekstiga ja need tuleb esitada kirjalikult. Juhatus võib nendest kriteeriumidest lähtudes otsustada, et muudatusettepanek on vastuvõetamatu.

2.   Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg tehakse teatavaks täiskogu alguses.

3.   Hääletamisel on muudatusettepanekud alusteksti suhtes prioriteetsed.

4.   Kui sama tekstiosa kohta on esitatud kaks või enam muudatusettepanekut, pannakse esimesena hääletusele see muudatusettepanek, mis kõige rohkem erineb algteksti sisust. Suulisi muudatusettepanekuid võib arvesse võtta ainult siis, kui nendes parandatakse fakti- või keelevigu. Muid suulisi muudatusettepanekuid arvesse ei võeta.

5.   Assamblee ei võta arvesse ühtegi muudatusettepanekut (sealhulgas suulised muudatusettepanekud), millega seoses on tekkinud märkimisväärne huvide konflikt.

Artikkel 21

Kirjalikult vastatavad küsimused

1.   Kõik Euronesti parlamentaarse assamblee liikmed võivad esitada kirjalikult vastatavaid küsimusi idapartnerluse ministrite tasandi organitele, tippkohtumise eesistujale, Euroopa Liidu Nõukogule või Euroopa Komisjonile.

2.   Küsimused peavad olema seotud idapartnerlusega ja eelkõige selle nelja temaatilise platvormiga. Küsimused esitatakse kirjalikult juhatusele, kes otsustab nende vastuvõetavuse üle ja edastab need seejärel asjaomastele organitele, paludes neil selgesõnaliselt anda kirjalik vastus kahe kuu jooksul alates küsimuse edastamise kuupäevast.

Artikkel 22

Suuliselt vastatavad küsimused

1.   Igal istungil korraldatakse infotund küsimuste esitamiseks idapartnerluse ministrite tasandi organitele, tippkohtumise eesistujale, Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Komisjonile. Infotunni toimumise aja otsustab juhatus, et tagada nende institutsioonide kohalolek kõrgeimal tasemel.

2.   Euronesti parlamentaarse assamblee iga liige võib esitada ühe suuliselt vastatava küsimuse. Küsimused peavad olema seotud idapartnerlusega ja eelkõige selle nelja temaatilise platvormiga. Kui küsimuse esitavad mitu liiget, saab ainult üks liige sõna selle küsimuse suuliselt esitamiseks. Küsimused, mis ei tohi olla pikemad kui 100 sõna, esitatakse kirjalikult juhatusele tähtajaks, mille määrab juhatus. Juhatus otsustab, kas küsimused on vastuvõetavad. Juhatus tunnistab vastuvõetamatuks eelkõige sellised küsimused, mis puudutavad teemasid, mis juba sisalduvad istungi päevakorras. Vastuvõetavaks tunnistatud küsimused edastatakse asjaomastele institutsioonidele. Kaaspresidendid otsustavad suuliste küsimuste järjekorra ning küsimuste esitajaid teavitatakse sellest otsusest.

3.   Euronesti parlamentaarne assamblee näeb igal istungil suuliselt vastatavate küsimuste jaoks ette kuni kaks tundi. Ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimustele vastatakse kirjalikult, kui küsimuse esitaja küsimust tagasi ei võta. Suulisele küsimusele vastatakse ainult siis, kui selle esitaja viibib kohal.

4.   Idapartnerluse ministrite tasandi organite, tippkohtumise eesistuja, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad kutsutakse küsimustele lühidalt vastama. Euronesti parlamentaarse assamblee kahekümne või enama liikme taotlusel võib vastusele järgneda arutelu. Juhataja määrab sellele arutelule ajalised piirid.

Artikkel 23

Taotlused Euronesti parlamentaarse assamblee arvamuse saamiseks

Idapartnerluse tippkohtumise, ministrite konverentside, Euroopa Komisjoni või teiste asjaomaste ELi või idapartnerluse institutsioonide taotlusel võib Euronesti parlamentaarne assamblee koostada arvamusi ja ettepanekuid konkreetsete meetmete võtmiseks idapartnerluse erinevates tegevusvaldkondades. Sel juhul esitatakse vastav taotlus juhatusele, kes edastab selle küsimuse koos soovitusega Euronesti parlamentaarsele assambleele.

Artikkel 24

Istungite ja koosolekute protokollid

Täiskogu istungite ning juhatuse, alaliste komisjonide ja töörühmade koosolekute protokollide projektid koos kohalolijate nimekirjade ja vastuvõetud otsuste tekstidega valmistab ette ja säilitab istungeid ja koosolekuid korraldava delegatsiooni sekretariaat. Pärast protokolli projekti valmimist saavad teised delegatsioonid sellest koopia.

Artikkel 25

Alalised komisjonid

1.   Idapartnerluse konkreetsete aspektide süvitsi käsitlemiseks moodustab Euronesti parlamentaarne assamblee järgmised neli alalist komisjoni:

| — | poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon; |
| --- | --- |

—

poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon;

| — | majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon; |
| --- | --- |

—

majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon;

| — | energiajulgeoleku komisjon; |
| --- | --- |

—

energiajulgeoleku komisjon;

| — | sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon. |
| --- | --- |

—

sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon.

2.   Kooskõlas Euronesti parlamentaarse assamblee üldiste tegevuspõhimõtetega koosnevad alalised komisjonid parlamentaarse assamblee liikmetest vastavalt artiklile 2 ning tegutsevad rangelt võrdväärsetel alustel. Alaliste komisjonide volitused, vastutusalad, koosseis ja menetlused on kehtestatud I lisas.

3.   Alaliste komisjonide kodukorra võtab vastu Euronesti parlamentaarne assamblee juhatuse ettepanekul.

Artikkel 26

Ajutised komisjonid ja järelevalvekomisjonid

Euronesti parlamentaarne assamblee võib igal ajal juhatuse või assamblee liikmete, sealhulgas vähemalt ühe kolmandiku Ida-Euroopa partnerite poole ja ühe kolmandiku Euroopa Parlamendi poole liikmete ettepanekul luua ajutisi või järelevalvekomisjone ning määrab nende loomise otsustamisel kindlaks nende vastutusalad, koosseisu ja volitused. Üheaegselt võib tegutseda kuni kaks sellist komisjoni. Järelevalvekomisjonid peavad oma töö lõpetama ühe aasta jooksul, erandjuhtudel võib seda perioodi pikendada veel kuue kuu võrra.

Artikkel 27

Töörühmad ja kuulamised

1.   Juhatus võib eelarvepiiranguid arvesse võttes otsustada luua töörühma idapartnerluse konkreetse aspekti jaoks või saata Ida-Euroopa partnerite või Euroopa Liidu riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide juurde teabekogumismissiooni. Mõlemal juhul otsustab nende töörühmade korralduse, ülesanded ja koosseisu juhatus. Nendele töörühmadele või missioonidele võidakse teha ülesandeks koostada raporteid ja resolutsiooni ettepanekuid või soovitusi Euronesti parlamentaarsele assambleele. Loodavad töörühmad tegutsevad seni, kui Euronesti parlamentaarne assamblee ei otsusta teisiti. Töörühmas on kümme liiget (viis liiget kummaltki poolelt).

2.   Töörühma liiget, kes ei saa koosolekul osaleda, võib asendada Euronesti parlamentaarse assamblee liige, kes kuulub samasse fraktsiooni Euroopa Parlamendis või samasse Ida-Euroopa partneri delegatsiooni. Enne koosolekut teavitatakse kirjalikult sellisest asendamisest vastava töörühma kaasesimehi.

3.   Eesmärgiga saavutada parem vastastikune mõistmine Euroopa Liidu ning Ida-Euroopa partnerite vahel ning selleks, et suurendada mõlemas piirkonnas üldsuse teadlikkust idapartnerlusega seotud küsimustes, võib Euronesti parlamentaarne assamblee korraldada korrapäraste ajavahemike järel kuulamisi. Nende korraldamise eest vastutab juhatus ning need annavad võimaluse kutsuda kohale isikuid, kes saavad anda Euronesti parlamentaarsele assambleele otsesest allikast teavet poliitilise, majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise olukorra kohta.

Artikkel 28

Suhted parlamentaarsete koostöökomisjonide ja delegatsioonidega

1.   Euronesti parlamentaarne assamblee kutsub kehtivate lepingute alusel moodustatud ja edaspidi loodavaid parlamentaarseid koostöökomisjone ja delegatsioone assambleega koostööd tegema.

2.   See kutse võib eelkõige tähendada olemasolevate parlamentaarsete koostöökomisjonide ja delegatsioonide kogunemist Euronesti parlamentaarse assamblee täiskogu ajal.

Artikkel 29

Korraldus-, osalus- ja tõlkekulude rahastamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 1 kohaldamist, vastutab Euronesti parlamentaarse assamblee istungi, juhatuse, komisjoni või töörühma koosoleku korraldamisega seotud praktiliste aspektide eest seda istungit või koosolekut korraldav parlament.

2.   Juhatuse ettepanekul võib Euronesti parlamentaarne assamblee soovitada, et teised liikmesparlamendid annaksid rahalise panuse assamblee istungi või selle komisjoni või töörühma koosoleku korraldamise kulude katteks.

3.   Osalejate reisi-, elamis- ja kohaliku transpordi kulud katab see institutsioon, mille liikmed nad on.

4.   Korralduskulud kannab Euronesti parlamentaarset assambleed, juhatuse koosolekut või komisjonide või töörühmade koosolekut korraldav parlament, võttes arvesse allpool sätestatud eritingimusi.

5.   Kui Euronesti parlamentaarse assamblee istung, juhatuse, komisjoni või töörühma koosolek toimub Euroopa Parlamendi töökohas, tagab Euroopa Parlament, ilma et see piiraks artikli 12 lõike 1 kohaldamist ja oma keelelist mitmekesisust arvestades tõlke Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse sõltuvalt iga koosoleku vajadustest ja kooskõlas Euroopa Parlamendi mitmekeelsuse eeskirjaga.

6.   Kui Euronesti parlamentaarse assamblee istung, juhatuse, komisjoni või töörühma koosolek ei toimu Euroopa Parlamendi töökohas, tagab Euroopa Parlament, ilma et see piiraks artikli 12 lõike 1 kohaldamist ja oma keelelist mitmekesisust arvestades tõlke vaid Euronesti parlamentaarse assamblee töökeeltesse ja Euroopa Parlamendi liikmete kasutatavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse koosõlas Euroopa Parlamendi mitmekeelsuse eeskirjaga.

7.   Euroopa Parlament korraldab Euronesti parlamentaarse assamblee vastu võetud ametlike dokumentide kirjaliku tõlkimise Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Ida-Euroopa partnerite parlamentide nõusolekul ja oma keelelist mitmekesisust arvestades tagab Euroopa Parlament ka Euronesti parlamentaarse assamblee ja selle organite koosolekute ettevalmistamise või toimumise käigus koostatud dokumentide tõlkimise Euronesti parlamentaarse assamblee töökeeltesse. Ida-Euroopa partnerriikide parlamendid kohustuvad tõlkima Euronesti parlamentaarsel assambleel vastu võetud ametlikud dokumendid kirjalikult vastava riigi ametlikesse keeltesse.

Artikkel 30

Sekretariaat

1.   Euronesti parlamentaarset assambleed abistab assamblee töö ettevalmistamises ja sujuvas läbiviimises sekretariaat, millesse kuulub ametnikke Euronesti parlamentaarse assamblee mõlemast poolest.

Sekretariaat abistab täiskogu istungitel, pakub abi juhatusele, komisjonidele ja töörühmadele. Et tagada asjatundlik ja erapooletu abi täiskogule, soodustavad mõlemad pooled tihedat koostööd ja suutlikkuse suurendamist ning ka sekretariaadi eri poolte vastastikust erialaste kogemuste vahetamist.

2.   Sekretariaadi personali palga- ja muud kulud katavad asjaomased parlamendid.

3.   Euronesti parlamentaarse assamblee istungjärku või komisjoni koosolekut korraldav parlament toetab kõnealuse istungjärgu või koosoleku korraldamist.

Artikkel 31

Kodukorra tõlgendamine

Kodukorra tõlgendamisega seotud küsimuste üle otsustavad kaaspresidendid või nende palvel juhatus.

Artikkel 32

Kodukorra muutmine

1.   Kodukorra muudatusettepanekud võtab juhatuse ettepanekute põhjal vastu Euronesti parlamentaarne assamblee.

2.   Muudatusettepanekud võetakse vastu kohalolevate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Kui enne hääletust on vähemalt kümnendik liikmetest, kes kuuluvad vähemalt kahte Euroopa Parlamendi fraktsiooni või vähemalt kahte Euronesti parlamentaarse assamblee Ida-Euroopa partnerite poolsesse delegatsiooni, esitanud taotluse hääletamiseks eraldi poolte kaupa, siis hääletatakse nii, et Ida-Euroopa partnerite esindajate pool ja Euroopa Parlamendi esindajate pool hääletavad eraldi. Kõnealune tekst loetakse vastuvõetuks, kui mõlemad pooled eraldi annavad teksti poolt kaks kolmandikku häältest.

3.   Kodukorra muudatusettepanekud jõustuvad nende vastuvõtmisele järgneva istungjärgu esimesel päeval, kui hääletuse ajal ei ole ette nähtud teisiti.

---

(1)  Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorra töörühma ettepanekul, mille Euronesti parlamentaarse assamblee juhatus kiitis heaks 17. märtsil 2015, peaks elektroonilise süsteemi kasutamise eesmärgil kumbki pool hääletama eraldi, kuid tulemust ei tehta teatavaks enne, kui kumbki pool on hääletanud.

---

I LISA

ALALISTE KOMISJONIDE VOLITUSED, VASTUTUSALAD, KOOSSEIS JA MENETLUSED

Artikkel 1

Assamblee juures tegutsevad neli alalist parlamentaarset komisjoni järgmiste volituste ja vastutusaladega:

| — | poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon; |
| --- | --- |

—

poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon;

| — | majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon; |
| --- | --- |

—

majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon;

| — | energiajulgeoleku komisjon; |
| --- | --- |

—

energiajulgeoleku komisjon;

| — | sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon. |
| --- | --- |

—

sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon.

I.   Poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon

See komisjon vastutab küsimuste eest, mis puudutavad

| 1. | stabiilsete demokraatlike institutsioonide arengut, juhtimisküsimusi ja parteide rolli; |
| --- | --- |

1.

stabiilsete demokraatlike institutsioonide arengut, juhtimisküsimusi ja parteide rolli;

| 2. | poliitilise dialoogi edendamist, mitmepoolseid usaldust suurendavaid meetmeid ja konfliktide rahumeelsele lahendamisele kaasaaitamist; |
| --- | --- |

2.

poliitilise dialoogi edendamist, mitmepoolseid usaldust suurendavaid meetmeid ja konfliktide rahumeelsele lahendamisele kaasaaitamist;

| 3. | suhteid teiste riigisiseste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning parlamentaarsete assambleedega selle pädevuse piiridesse jäävates küsimustes; |
| --- | --- |

3.

suhteid teiste riigisiseste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning parlamentaarsete assambleedega selle pädevuse piiridesse jäävates küsimustes;

| 4. | rahu, julgeolekut, stabiilsust; |
| --- | --- |

4.

rahu, julgeolekut, stabiilsust;

| 5. | valimisnorme, meedia reguleerimist ja korruptsioonivastast võitlust. |
| --- | --- |

5.

valimisnorme, meedia reguleerimist ja korruptsioonivastast võitlust.

II.   Majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon

See komisjon vastutab küsimuste eest, mis puudutavad

| 1. | järelevalvet majandus-, rahandus- ja kaubandussuhete üle, mis on sõlmitud ELi ja Ida-Euroopa partnerite, kolmandate riikide ja piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

1.

järelevalvet majandus-, rahandus- ja kaubandussuhete üle, mis on sõlmitud ELi ja Ida-Euroopa partnerite, kolmandate riikide ja piirkondlike organisatsioonidega;

| 2. | suhteid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega (eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooniga) ning organisatsioonidega, mis töötavad piirkondlikul tasandil majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendamiseks; |
| --- | --- |

2.

suhteid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega (eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooniga) ning organisatsioonidega, mis töötavad piirkondlikul tasandil majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendamiseks;

| 3. | tehnilisi ühtlustus- või standardimismeetmeid sektorites, mida reguleerivad rahvusvahelised õigusaktid; |
| --- | --- |

3.

tehnilisi ühtlustus- või standardimismeetmeid sektorites, mida reguleerivad rahvusvahelised õigusaktid;

| 4. | partnerluse rahastamisega seotut, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga rahastute ja muude sama liiki vahendite ja mehhanismide rakendamise järelmeetmeid; |
| --- | --- |

4.

partnerluse rahastamisega seotut, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga rahastute ja muude sama liiki vahendite ja mehhanismide rakendamise järelmeetmeid;

| 5. | sotsiaal- ja inimarengut, sotsiaalseid infrastruktuure ja teenuseid, sealhulgas tervishoiuprobleeme; |
| --- | --- |

5.

sotsiaal- ja inimarengut, sotsiaalseid infrastruktuure ja teenuseid, sealhulgas tervishoiuprobleeme;

| 6. | rännet ja inimestevahelist suhtlemist; |
| --- | --- |

6.

rännet ja inimestevahelist suhtlemist;

| 7. | säästvat arengut, loodusvarasid, globaalset soojenemist ja energiapoliitikat; |
| --- | --- |

7.

säästvat arengut, loodusvarasid, globaalset soojenemist ja energiapoliitikat;

| 8. | keskkonnajuhtimist, piirkondlikku investeerimist, kliimamuutust; |
| --- | --- |

8.

keskkonnajuhtimist, piirkondlikku investeerimist, kliimamuutust;

| 9. | transpordi- ja telekommunikatsioonivõrkude omavahelise ühendamise edendamist; |
| --- | --- |

9.

transpordi- ja telekommunikatsioonivõrkude omavahelise ühendamise edendamist;

| 10. | õiguskeskkonna ühtlustamist; |
| --- | --- |

10.

õiguskeskkonna ühtlustamist;

| 11. | piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

11.

piiriülest koostööd.

III.   Energiajulgeoleku komisjon

See komisjon vastutab küsimuste eest, mis puudutavad

| 1. | järelevalvet selle üle, kuidas arendatakse ja rakendatakse mehhanisme vastastikuseks toetamiseks energia- ja energiajulgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

järelevalvet selle üle, kuidas arendatakse ja rakendatakse mehhanisme vastastikuseks toetamiseks energia- ja energiajulgeoleku valdkonnas;

| 2. | energiajulgeoleku ja energiakriisideks ettevalmistumisega seotud kontaktide tugevdamise toetamist; |
| --- | --- |

2.

energiajulgeoleku ja energiakriisideks ettevalmistumisega seotud kontaktide tugevdamise toetamist;

| 3. | energiajulgeoleku töörühma töö toetamist; |
| --- | --- |

3.

energiajulgeoleku töörühma töö toetamist;

| 4. | partnerite energiapoliitika ja õigusaktide ühtlustamise jälgimist ning varustus- ja transiitteede mitmekesistamist; |
| --- | --- |

4.

partnerite energiapoliitika ja õigusaktide ühtlustamise jälgimist ning varustus- ja transiitteede mitmekesistamist;

| 5. | omavahel ühendatud ja mitmekesise energiaturu loomise toetamist. |
| --- | --- |

5.

omavahel ühendatud ja mitmekesise energiaturu loomise toetamist.

IV.   Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon

See komisjon vastutab küsimuste eest, mis puudutavad

| 1. | koostöö edendamist kultuuri ja hariduse valdkonnas ning suhteid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametitega; |
| --- | --- |

1.

koostöö edendamist kultuuri ja hariduse valdkonnas ning suhteid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametitega;

| 2. | noorsugu ja soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

2.

noorsugu ja soolist võrdõiguslikkust;

| 3. | infoühiskonna arengu ja meedia rolli jälgimist; |
| --- | --- |

3.

infoühiskonna arengu ja meedia rolli jälgimist;

| 4. | koostöö toetamist hariduse, keeleõppe, noorte ja teadustegevuse valdkondades; |
| --- | --- |

4.

koostöö toetamist hariduse, keeleõppe, noorte ja teadustegevuse valdkondades;

| 5. | suhteid kodanikuühiskonna foorumiga ning ELi ja Ida-Euroopa partnerite valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

5.

suhteid kodanikuühiskonna foorumiga ning ELi ja Ida-Euroopa partnerite valitsusväliste organisatsioonidega;

| 6. | kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi arendamist. |
| --- | --- |

6.

kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi arendamist.

Artikkel 2

1.   Igas alalises komisjonis on kõige rohkem 30 liiget ning nende koosseisus on võimalikult võrdsel arvul liikmeid mõlemalt poolelt, kajastades Euronesti parlamentaarse assamblee koosseisu. Komisjonide suuruse ja koosseisu otsustab juhatuse ettepaneku alusel Euronesti parlamentaarne assamblee.

2.   Euronesti parlamentaarse assamblee igal liikmel on õigus olla ühe alalise komisjoni liige. Erandkorras võib liige kuuluda kahte alalisse komisjoni.

3.   Liikmed nimetatakse kooskõlas iga parlamendi kehtestatud menetlusega, et võimalikult laialdaselt kajastada erinevate esindatud fraktsioonide ja delegatsioonide jagunemist Euroopa Parlamendi ja Ida-Euroopa partnerite poolel.

Artikkel 3

1.   Iga komisjon valib oma liikmete hulgast juhatuse, mis koosneb kahest võrdse staatusega kaasesimehest (kellest kumbki esindab Euronesti parlamentaarse assamblee üht poolt) ja neljast kaasaseesimehest (kaks Euronesti parlamentaarse assamblee kummaltki poolelt), kelle ametiaja kestuse ja valimise korra otsustab kumbki pool.

2.   Kaasesimehed otsustavad ühiselt komisjonide koosolekute juhatamise järjekorra.

3.   Komisjonid võivad nimetada raportööre, et käsitleda oma pädevusse kuuluvaid konkreetseid küsimusi ning koostada raporteid Euronesti parlamentaarsele assambleele esitamiseks, kui juhatus on selleks vastavalt kodukorrale loa andnud.

4.   Alalised komisjonid võivad arutada nende päevakorras olevaid küsimusi ilma raportit koostamata ning anda juhatusele kirjalikult teada, et kõnealused küsimused on olnud arutusel.

5.   Komisjonid annavad oma tegevusest aru Euronesti parlamentaarsele assambleele.

Artikkel 4

1.   Komisjonid tulevad kokku oma kaasesimeeste kutsel kuni kaks korda aastas, kusjuures üks koosolek peetakse Euronesti parlamentaarse assamblee istungjärgu ajal.

2.   Iga komisjoni liige võib esitada komisjonile arutamiseks muudatusettepanekuid.

3.   Menetluse osas kohaldatakse mutatis mutandis Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorda ka komisjonide koosolekute suhtes. Komisjoni kvoorum on koos, kui kohal viibib vähemal üks kolmandik kummagi assamblee poole liikmetest.

4.   Kõik koosolekud on avalikud, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti.

---

II LISA

TEKSTIDE PIKKUS

Tõlkimiseks ja paljundamiseks esitatud tekstide suurim lubatud pikkus on järgmine:

| — | seletuskirjad ning töörühmade koosolekute ja teabekogumismissioonide ettevalmistavad töödokumendid ja protokollid: kuus lehekülge; |
| --- | --- |

—

seletuskirjad ning töörühmade koosolekute ja teabekogumismissioonide ettevalmistavad töödokumendid ja protokollid: kuus lehekülge;

| — | raportites sisalduvad ja kiireloomulisi küsimusi käsitlevad resolutsiooni ettepanekud: neli lehekülge, sealhulgas põhjendused, kuid välja arvatud volitused. |
| --- | --- |

—

raportites sisalduvad ja kiireloomulisi küsimusi käsitlevad resolutsiooni ettepanekud: neli lehekülge, sealhulgas põhjendused, kuid välja arvatud volitused.

Lehekülje pikkuseks loetakse 1 500 tähemärki (ilma tühikuteta).

Juhatus võib käesolevat lisa muuta.

---

| 23.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/40

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE ALALISTE KOMISJONIDE KODUKORD,

vastu võetud Euronesti parlamentaarsel assambleel 3. mail 2011 ning muudetud 29. mail 2013 Brüsselis ja 18. märtsil 2015 Jerevanis

(2015/C 315/08)

Kooskõlas Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorra artikli 25 lõikega 3 ning võttes arvesse juhatuse ettepanekut, on Euronesti parlamentaarne assamblee vastu võtnud alaliste komisjonide kodukorra.

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Alaliste komisjonide kodukorraga määratakse kindlaks Euronesti parlamentaarse assamblee kõigi nelja alalise komisjoni (edaspidi „komisjonid”) ühine töökord:

| — | poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon; |
| --- | --- |

—

poliitika-, inimõiguste- ja demokraatiakomisjon;

| — | majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon; |
| --- | --- |

—

majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise komisjon;

| — | energiajulgeoleku komisjon; |
| --- | --- |

—

energiajulgeoleku komisjon;

| — | sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon. |
| --- | --- |

—

sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja kodanikuühiskonna komisjon.

2.   Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorda kohaldatakse vajalike muudatustega komisjonide koosolekute suhtes, ilma et see piiraks alaliste komisjonide kodukorra kohaldamist.

Artikkel 2

Koosseis

1.   Komisjonis on kõige rohkem 30 liiget ja komisjoni kuuluvad

| — | 15 Euroopa Parlamendi liiget; |
| --- | --- |

—

15 Euroopa Parlamendi liiget;

| — | 15 liiget osalevate Ida-Euroopa partnerriikide parlamentidest (1). |
| --- | --- |

—

15 liiget osalevate Ida-Euroopa partnerriikide parlamentidest (1).

Komisjoni koosseis kajastab Euronesti parlamentaarse assamblee koosseisu.

2.   Euronesti parlamentaarse assamblee igal liikmel on õigus olla ühe alalise komisjoni liige. Erakorraliselt võib liige kuuluda kahte alalisse komisjoni.

3.   Liikmed nimetatakse kooskõlas iga parlamendi kehtestatud menetlusega, et võimalikult laialdaselt kajastada erinevate esindatud fraktsioonide ja delegatsioonide jagunemist Euroopa Parlamendi ja Ida-Euroopa partnerite poolel.

4.   Komisjonide suuruse ja koosseisu kiidab heaks Euronesti parlamentaarne assamblee juhatuse ettepanekul.

Artikkel 3

Komisjoni esimehed ja juhatus

1.   Iga komisjon valib oma liikmete hulgast juhatuse, mis koosneb kahest võrdse staatusega kaasesimehest (üks kummaltki poolelt) ja neljast aseesimehest (kaks kummaltki poolelt), kelle valimise korra ja ametiaja kestuse otsustab kumbki pool eraldi.

2.   Kaasesimehed lepivad kokku, kumb neist komisjoni koosolekut juhatab.

Artikkel 4

Asendusliikmed

1.   Kui täisliige ei saa komisjoni koosolekust osa võtta, võib teda asendada asendusliige assamblee samalt poolelt, kui need kaks liiget on selles kokku leppinud. Koosoleku juhatajat tuleb kõigist asendamistest enne koosoleku algust teavitada.

2.   Asendusliikmel on komisjonis samad õigused ja kohustused kui täisliikmel.

Artikkel 5

Koosolekud

1.   Komisjonid tulevad kokku oma kaasesimeeste kutsel kuni kaks korda aastas, kusjuures üks koosolek peetakse Euronesti parlamentaarse assamblee istungjärgu ajal.

2.   Komisjoni juhatuse ettepanekul koostavad ja esitavad kaasesimehed igaks komisjoni koosolekuks päevakorra projekti.

3.   Komisjonide koosolekuid peetakse Euronesti parlamentaarse assamblee töökeeltes. Kõik koosolekud on avalikud, kui komisjon ei ole otsustanud teisiti.

4.   Koosoleku juhataja juhib arutelusid, jälgib kodukorrast kinnipidamist, tagab korra, annab kõnelejatele sõna, lõpetab arutelud, paneb küsimused hääletusele ja teeb teatavaks hääletustulemused.

5.   Liikmed saavad sõna üksnes siis, kui juhataja on neile sõna andnud. Kõnelejat tohib katkestada üksnes kodukorda puudutava märkuse tegemiseks. Kui kõneleja kaldub teemast kõrvale, kutsub juhtaja teda korrale ning võib teisel korral temalt sõnaõiguse ära võtta kuni selleteemalise arutelu lõpuni.

6.   Juhataja kutsub korrale komisjoni liikmed, kes koosolekut segavad. Kui korrarikkumine kordub, võib juhataja korrarikkuja koosoleku ülejäänud ajaks ruumist välja saata.

7.   Kaks või enam komisjoni võivad oma juhatuste kokkuleppel korraldada ühiseid koosolekuid ühist huvi pakkuvatel teemadel.

Artikkel 6

Raportid ja kiireloomulised küsimused

1.   Komisjonid võivad nimetada raportööre, et käsitleda oma pädevusse kuuluvaid konkreetseid küsimusi ning koostada raporteid Euronesti parlamentaarsele assambleele esitamiseks, kui juhatus on selleks loa andnud. Põhimõtteliselt võib üks komisjon esitada ühel istungjärgul ühe raporti. Juhatus võib komisjonide kaasesimeeste taotlusel otsustada, kui mitu raportit pannakse istungjärgul hääletusele, sõltuvalt sellest, kuidas nende ettevalmistamine on edenenud.

2.   Komisjon võib erandkorras teha Euronesti parlamentaarsele assambleele ettepaneku kiireloomuliste küsimuste arutamiseks. Kiireloomuliste küsimuste arv on vastavalt Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorra artikli 9 lõike 2 punktile b piiratud.

3.   Komisjonid võivad lisaks arutada muid päevakorras olevaid küsimusi ilma raportit koostamata ning anda Euronesti parlamentaarse assamblee juhatusele kirjalikult teada, et kõnealused küsimused on olnud arutusel.

4.   Komisjonid annavad oma tegevusest aru Euronesti parlamentaarsele assambleele.

Artikkel 7

Kvoorum ja hääletamine

1.   Komisjoni kvoorum on olemas, kui kohal on vähemalt üks kolmandik mõlema poole liikmetest.

2.   Kõik hääletustulemused kehtivad, olenemata hääletajate arvust. Iga komisjoniliige võib taotleda kvoorumi kindlakstegemist enne hääletamist. Kui sellise taotluse alusel selgub, et kvoorum puudub, lükatakse hääletus edasi.

3.   Komisjon võtab oma otsused vastu hääletuses osalenud liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Iga komisjoni liige võib esitada komisjonile arutamiseks muudatusettepanekuid. Komisjon hääletab käe tõstmisega, kusjuures igal liikmel on üks, isiklik ja mitteülekantav hääl.

4.   Hääled loeb kokku hääletuskomisjon, mille koosseisus on võrdsel arvul Euronesti parlamentaarse assamblee mõlema poole sekretariaadi esindajaid. Hääletuskomisjoni nimetab juhatus (või komisjoni kaasesimehed) enne vastava koosoleku algust ning hääletuskomisjon esitab aruande hääletustulemuste kohta otse kaasesimeestele.

5.   Iga komisjoniliige võib kaasesimeeste määratud tähtajaks esitada muudatusettepanekuid, mis tulevad komisjonis arutusele. Muudatusettepanekud peavad olema seotud muudetava tekstiga ja need tuleb esitada kirjalikult. Suulisi muudatusettepanekuid võib teha ainult siis, kui nende eesmärk on parandada fakti- või keelevigu. Muid suulisi muudatusettepanekuid arvesse ei võeta.

6.   Kui enne hääletust on vähemalt kolm komisjoniliiget, kes kuuluvad vähemalt kahte Euroopa Parlamendi fraktsiooni või vähemalt kahte Euronesti parlamentaarse assamblee Ida-Euroopa partnerite poolsesse delegatsiooni, esitanud taotluse hääletamiseks eraldi poolte kaupa, siis hääletatakse nii, et Ida-Euroopa partnerite esindajate pool ja Euroopa Parlamendi esindajate pool hääletavad eraldi, kuid samaaegselt. Kõnealune tekst võetakse vastu, kui seda toetab mõlemal poolel kaks kolmandikku häältest.

7.   Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enamat sätet või viidet kahele või enamale aspektile või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks eri tähenduse ja/või normatiivse väärtusega osaks, võivad Euroopa Parlamendi fraktsioon või Euronesti parlamentaarse assamblee vähemalt üks liige taotleda selle osade kaupa hääletamist. Vastav taotlus tuleb kaasesimeestele esitada kirjalikult hääletusele eelneva päeva õhtul hiljemalt kell 18.00, kui kaasesimehed ei ole määranud teistsugust tähtaega, ja see loetakse üldjuhul vastuvõetavaks.

Artikkel 8

Muud kokkulepped

1.   Komisjoni koosolekut korraldav parlament vastutab koosoleku korraldamisega seotud praktiliste aspektide, tugiteenuste ja kulude eest.

2.   Juhatuse ettepanekul võib Euronesti parlamentaarne assamblee siiski soovitada, et teised parlamendid annaksid rahalise panuse komisjoni koosoleku korraldamise kulude katteks.

Artikkel 9

Kodukorra tõlgendamine

Kaasesimeestel või nende palvel komisjoni juhatusel on õigus otsustada kõigi küsimuste üle, mis käsitlevad alaliste komisjonide kodukorra tõlgendamist.

Artikkel 10

Alaliste komisjonide kodukorra muutmine

1.   Alaliste komisjonide kodukorra muudatusettepanekud võtab juhatuse ettepanekute põhjal vastu Euronesti parlamentaarne assamblee.

2.   Muudatusettepanekud võetakse vastu hääletuses osalenud liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Kui enne hääletust on vähemalt kümnendik liikmetest, kes kuuluvad vähemalt kahte Euroopa Parlamendi fraktsiooni või vähemalt kahte Euronesti parlamentaarse assamblee Ida-Euroopa partnerite poolsesse delegatsiooni, esitanud taotluse hääletamiseks eraldi poolte kaupa, siis hääletatakse nii, et Ida-Euroopa partnerite esindajate pool ja Euroopa Parlamendi esindajate pool hääletavad eraldi. Kõnealune tekst loetakse vastuvõetuks, kui mõlemad pooled eraldi annavad teksti poolt kaks kolmandikku häältest.

3.   Kui hääletuse ajal ei ole ette nähtud teisiti, jõustuvad alaliste komisjonide kodukorra muudatusettepanekud kohe pärast nende vastuvõtmist.

---

(1)  Pärast uue Ida-Euroopa partnerriigi (Valgevene) ühinemist jagatakse kohad Ida-Euroopa partnerriikide vahel uuesti.

---