# Euroopa Liidu C 75/26.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 75 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide26. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 75

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide26. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK1.–4. juuli 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 319 E, 5.11.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK1.–4. juuli 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 319 E, 5.11.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 319 E, 5.11.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. juuli 2013 |
| 2016/C 75/01 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ELi lennundusalase välispoliitika kohta – tulevikuprobleemide lahendamine (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon komisjoni esimese aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile liikmesriikide ekspordikrediidi agentuuride tegevuse valdkonnas (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ühistute osa kohta kriisi ületamisel (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu ning Euroopa biomajanduse kohta (2012/2295(INI)) | 41 |
| | Kolmapäev, 3. juuli 2013 |
| 2016/C 75/07 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 seoses esimeste vahe-eesmärkidega kahjustrateegia suunas (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon üleujutuste kohta Euroopas (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ELi pangandussektori struktuuri reformimise kohta (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2011. aasta aruande kohta (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ühtse sisekontrolliraamistiku kohta (2012/2291(INI)) | 100 |
| | Neljapäev, 4. juuli 2013 |
| 2016/C 75/14 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste praktiliste aspektide parema korralduse kohta (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon relvaekspordi ja nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamise kohta (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon põllumajandustoodetele Norra kehtestatud tollimaksude suurenemise kohta (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon nutitelevisiooni kohta (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi prioriteetide kohta seoses komisjoni 2014. aasta tööprogrammiga (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon kriisi kohta Egiptuses (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Djiboutis (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Nigeerias (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. juuli 2013

2016/C 75/01

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ELi lennundusalase välispoliitika kohta – tulevikuprobleemide lahendamine (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon komisjoni esimese aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile liikmesriikide ekspordikrediidi agentuuride tegevuse valdkonnas (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ühistute osa kohta kriisi ületamisel (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu ning Euroopa biomajanduse kohta (2012/2295(INI))

41

Kolmapäev, 3. juuli 2013

2016/C 75/07

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 seoses esimeste vahe-eesmärkidega kahjustrateegia suunas (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon üleujutuste kohta Euroopas (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ELi pangandussektori struktuuri reformimise kohta (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2011. aasta aruande kohta (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ühtse sisekontrolliraamistiku kohta (2012/2291(INI))

100

Neljapäev, 4. juuli 2013

2016/C 75/14

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste praktiliste aspektide parema korralduse kohta (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon relvaekspordi ja nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamise kohta (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon põllumajandustoodetele Norra kehtestatud tollimaksude suurenemise kohta (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon nutitelevisiooni kohta (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi prioriteetide kohta seoses komisjoni 2014. aasta tööprogrammiga (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon kriisi kohta Egiptuses (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Djiboutis (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Nigeerias (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 2. juuli 2013 |
| 2016/C 75/27 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta otsus Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. juuli 2013

2016/C 75/27

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta otsus Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 2. juuli 2013 |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287ELi ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused ***IEuroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi | 171 |
| 2016/C 75/29 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel Euroopa Liidu huvides ratifitseerida protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda, ning teha avaldus liidu õiguse asjaomaste siseeeskirjade kohaldamise kohta (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Sadamariigi kontroll ***IEuroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli | 186 |
| 2016/C 75/32 | Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Veepoliitika valdkonna prioriteetsed ained ***IEuroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega | 261 |
| 2016/C 75/36 | Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | Kolmapäev, 3. juuli 2013 |
| 2016/C 75/37 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta otsus Euroopa Ombudsmani valimise kohta | 274 |
| 2016/C 75/38 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (1958. aasta muudetud kokkulepe) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse 31. jaanuari 2000. aasta otsust 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist (paralleelne kokkulepe) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2013/000 TA 2013 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | Euroopa Parlamendi 3. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja sanktsioonidega (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | Euroopa Parlamendi 3. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanek ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Tõsised piiriülesed terviseohud ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ | 300 |
| 2016/C 75/45 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | Neljapäev, 4. juuli 2013 |
| 2016/C 75/47 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Infosüsteemide vastu suunatud ründed ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK | 331 |
| 2016/C 75/49 | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta, III jagu – Komisjon (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 2. juuli 2013

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287ELi ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused ***IEuroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi

171

2016/C 75/29

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel Euroopa Liidu huvides ratifitseerida protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda, ning teha avaldus liidu õiguse asjaomaste siseeeskirjade kohaldamise kohta (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Sadamariigi kontroll ***IEuroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli

186

2016/C 75/32

Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Veepoliitika valdkonna prioriteetsed ained ***IEuroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega

261

2016/C 75/36

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

Kolmapäev, 3. juuli 2013

2016/C 75/37

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta otsus Euroopa Ombudsmani valimise kohta

274

2016/C 75/38

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (1958. aasta muudetud kokkulepe) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse 31. jaanuari 2000. aasta otsust 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist (paralleelne kokkulepe) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2013/000 TA 2013 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

Euroopa Parlamendi 3. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja sanktsioonidega (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

Euroopa Parlamendi 3. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanek ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Tõsised piiriülesed terviseohud ***IEuroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ

300

2016/C 75/45

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

Neljapäev, 4. juuli 2013

2016/C 75/47

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Infosüsteemide vastu suunatud ründed ***IEuroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK

asendatakse

331

2016/C 75/49

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta, III jagu – Komisjon (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2013–2014 ISTUNGJÄRK

1.–4. juuli 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 319 E, 5.11.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

ELi lennundusalane välispoliitika

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ELi lennundusalase välispoliitika kohta – tulevikuprobleemide lahendamine (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi lennundusalane välispoliitika – tulevikuprobleemide lahendamine” (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi lennundusalane välispoliitika – tulevikuprobleemide lahendamine” (COM(2012)0556),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2011. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste lennunduslepingute kohta Lissaboni lepingu raames (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2011. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste lennunduslepingute kohta Lissaboni lepingu raames (1),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (edaspidi „raamkokkulepe”) muutmise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (edaspidi „raamkokkulepe”) muutmise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi–USA lennutranspordilepingu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi–USA lennutranspordilepingu kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 90, artikli 100 lõiget 2 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 90, artikli 100 lõiget 2 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0172/2013),

| A. | arvestades, et lennundus on kiiresti kasvav majandusharu nii liidus kui ka väljaspool liitu, eriti Aasias ja Lähis-Idas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et lennundus on kiiresti kasvav majandusharu nii liidus kui ka väljaspool liitu, eriti Aasias ja Lähis-Idas;

| B. | arvestades, et lennundusel on tähtis ülesanne ühendada inimesi ja ettevõtteid nii liidus kui ka ülemaailmselt, eriti arenevate turgudega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lennundusel on tähtis ülesanne ühendada inimesi ja ettevõtteid nii liidus kui ka ülemaailmselt, eriti arenevate turgudega;

| C. | arvestades, et Euroopa lennufirmade läbi viidud ja kavandatud töökohtade vähendamine ulatub alates 2012. aastast enam kui 20 000 töökohani; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa lennufirmade läbi viidud ja kavandatud töökohtade vähendamine ulatub alates 2012. aastast enam kui 20 000 töökohani;

| D. | arvestades, et Euroopa lennundussektori sotsiaalpartnerid leppisid 29. jaanuaril 2013. aastal tsiviillennunduse üleilmse kriisi mõjusid käsitleva dialoogi raames kokku, et vajalik on koordineeritud ja ulatuslik tegutsemine rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa lennundussektori sotsiaalpartnerid leppisid 29. jaanuaril 2013. aastal tsiviillennunduse üleilmse kriisi mõjusid käsitleva dialoogi raames kokku, et vajalik on koordineeritud ja ulatuslik tegutsemine rahvusvahelisel tasandil;

| E. | arvestades, et komisjoni 2005. aastal koostatud teatisel oli oluline roll ELi lennundusalase välispoliitika väljatöötamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni 2005. aastal koostatud teatisel oli oluline roll ELi lennundusalase välispoliitika väljatöötamisel;

| F. | arvestades, et viimase seitsme aasta jooksul toimunud arengu tõttu on asjakohane korraldada uus läbivaatamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimase seitsme aasta jooksul toimunud arengu tõttu on asjakohane korraldada uus läbivaatamine;

Üldine taust

| 1. | juhib tähelepanu edusammudele, mida on tehtud liidu ühtse ja avatud piirkondliku turu loomisel ning samal ajal liidu ühise lähenemisviisi väljatöötamisel lennundusalasele välispoliitikale; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu edusammudele, mida on tehtud liidu ühtse ja avatud piirkondliku turu loomisel ning samal ajal liidu ühise lähenemisviisi väljatöötamisel lennundusalasele välispoliitikale;

| 2. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle, milles analüüsitakse õigeaegselt lennundusalase välispoliitika hetkeolukorda ja alates 2005. aastast tehtud edusamme, samuti probleeme, millega liidu lennundussektor peab ülimalt konkurentsitihedal ülemaailmsel lennundusturul silmitsi seisma; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt komisjoni teatise üle, milles analüüsitakse õigeaegselt lennundusalase välispoliitika hetkeolukorda ja alates 2005. aastast tehtud edusamme, samuti probleeme, millega liidu lennundussektor peab ülimalt konkurentsitihedal ülemaailmsel lennundusturul silmitsi seisma;

| 3. | rõhutab lennundussektori väga tähtsat rolli liidu majanduses, eriti majanduskasvu ja töökohtade loomisel, kuna lennundusest sõltub Euroopas üle 5 miljoni töökoha ja ta annab 2,4 % liidu SKPst, andes samuti panuse liidu ühendamisse muu maailmaga; toonitab vajadust säilitada liidu lennundussektor tugeva ja konkurentsivõimelisena; |
| --- | --- |

3.

rõhutab lennundussektori väga tähtsat rolli liidu majanduses, eriti majanduskasvu ja töökohtade loomisel, kuna lennundusest sõltub Euroopas üle 5 miljoni töökoha ja ta annab 2,4 % liidu SKPst, andes samuti panuse liidu ühendamisse muu maailmaga; toonitab vajadust säilitada liidu lennundussektor tugeva ja konkurentsivõimelisena;

| 4. | on arvamusel, et liidu mehhanismide ja süsteemide – ühtne Euroopa taevas (SES), ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise alased uuringud (SESAR), algatus Clean Sky, Euroopa Lennundusohutusamet (EASA), ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) – määratlemisel ja rakendamisel on tehtud olulisi edusamme, et tõhustada ohutust ning täita reisijate nõudeid; on seisukohal, et nendes valdkondades on vaja veel edusamme teha; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et liidu mehhanismide ja süsteemide – ühtne Euroopa taevas (SES), ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise alased uuringud (SESAR), algatus Clean Sky, Euroopa Lennundusohutusamet (EASA), ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) – määratlemisel ja rakendamisel on tehtud olulisi edusamme, et tõhustada ohutust ning täita reisijate nõudeid; on seisukohal, et nendes valdkondades on vaja veel edusamme teha;

| 5. | on sellegipoolest mures viivituste pärast SESi ja SESARi rakendamisel, kuna see toob lennufirmadele ja nende klientidele kaasa tarbetud kulud; toetab komisjoni karistusmeetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole pidanud kinni 2012. aasta detsembriks seatud tähtajast ega ole teinud edusamme funktsionaalsete õhuruumiosade küsimuses; |
| --- | --- |

5.

on sellegipoolest mures viivituste pärast SESi ja SESARi rakendamisel, kuna see toob lennufirmadele ja nende klientidele kaasa tarbetud kulud; toetab komisjoni karistusmeetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole pidanud kinni 2012. aasta detsembriks seatud tähtajast ega ole teinud edusamme funktsionaalsete õhuruumiosade küsimuses;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama SESi ja SESARi rakendamist; märgib, et SESi väljaarendamisega luuakse selle täieliku rakendamise tulemusel palju otseseid ja kaudseid töövõimalusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama SESi ja SESARi rakendamist; märgib, et SESi väljaarendamisega luuakse selle täieliku rakendamise tulemusel palju otseseid ja kaudseid töövõimalusi;

| 7. | rõhutab, et kõnealused liidu programmid ei ole olulised ainult siseturu seisukohalt, vaid ka välispoliitikas; on veendunud, et nende programmide lõpuleviimine ja rakendamine aitab tugevdada liidu tööstuse positsiooni konkurentsipõhisel maailmaturul; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kõnealused liidu programmid ei ole olulised ainult siseturu seisukohalt, vaid ka välispoliitikas; on veendunud, et nende programmide lõpuleviimine ja rakendamine aitab tugevdada liidu tööstuse positsiooni konkurentsipõhisel maailmaturul;

| 8. | rõhutab lennureisijate õigusi käsitleva määruse praeguse läbivaatamise tähtsust ning pooldab kindlaid ja läbinisti tarbijasõbralikke Euroopa õigusakte; |
| --- | --- |

8.

rõhutab lennureisijate õigusi käsitleva määruse praeguse läbivaatamise tähtsust ning pooldab kindlaid ja läbinisti tarbijasõbralikke Euroopa õigusakte;

| 9. | on teadlik, et finantskriis on mõjunud maailma eri piirkondadele erinevalt; on seisukohal, et liidu lennufirmad seisavad kõnealusel põhjusel silmitsi karmi konkurentsiga ning et kahepoolsed lennunduslepingud ei ole alati kõige sobivam lahendus turupiirangute või ebaõiglaste toetuste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

9.

on teadlik, et finantskriis on mõjunud maailma eri piirkondadele erinevalt; on seisukohal, et liidu lennufirmad seisavad kõnealusel põhjusel silmitsi karmi konkurentsiga ning et kahepoolsed lennunduslepingud ei ole alati kõige sobivam lahendus turupiirangute või ebaõiglaste toetuste vastu võitlemiseks;

| 10. | on seisukohal, et hoolimata viimase seitsme aasta jooksul tehtud pingutustest ei ole terviklikku lennundusalast välispoliitikat veel saavutatud, mistõttu tuleks võimalikult kiiresti kohaldada liidu ühtsemat ning sihikindlamat lähenemisviisi, et saavutada õiglane ja avatud konkurents; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et hoolimata viimase seitsme aasta jooksul tehtud pingutustest ei ole terviklikku lennundusalast välispoliitikat veel saavutatud, mistõttu tuleks võimalikult kiiresti kohaldada liidu ühtsemat ning sihikindlamat lähenemisviisi, et saavutada õiglane ja avatud konkurents;

| 11. | on arvamusel, et Euroopa õigusnormide lähendamine on tähtis samm, mis aitaks Euroopal saavutada tugeva positsiooni maailmaturul ja luua suhteid kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et Euroopa õigusnormide lähendamine on tähtis samm, mis aitaks Euroopal saavutada tugeva positsiooni maailmaturul ja luua suhteid kolmandate riikidega;

2005. aasta teatis ning Euroopa Parlamendi resolutsioon

| 12. | kiidab heaks edusammud, mis on tehtud seoses 2005. aasta poliitika kolme sambaga; liidu määratletud põhimõtet tunnustatakse nüüd rohkem kui 100 kolmandas riigis; liidu õigusaktidega on viidud kooskõlla peaaegu 1 000 kahepoolset lennunduslepingut, tagades niiviisi õiguskindluse; peab kahetsusväärseks, et olulised partnerid, sh Hiina, India ja Lõuna-Aafrika, ei ole veel neid põhimõtteid heaks kiitnud; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks edusammud, mis on tehtud seoses 2005. aasta poliitika kolme sambaga; liidu määratletud põhimõtet tunnustatakse nüüd rohkem kui 100 kolmandas riigis; liidu õigusaktidega on viidud kooskõlla peaaegu 1 000 kahepoolset lennunduslepingut, tagades niiviisi õiguskindluse; peab kahetsusväärseks, et olulised partnerid, sh Hiina, India ja Lõuna-Aafrika, ei ole veel neid põhimõtteid heaks kiitnud;

| 13. | märgib, et liidu lennundusalase välispoliitika elluviimine on aidanud maksimeerida ühtse turu potentsiaali, kuna see hõlbustab liidu lennunduse konsolideerimist ajal, kui üleilmastumise tõttu vajatakse tugevamaid ettevõtteid, et võistelda väliskonkurentidega; |
| --- | --- |

13.

märgib, et liidu lennundusalase välispoliitika elluviimine on aidanud maksimeerida ühtse turu potentsiaali, kuna see hõlbustab liidu lennunduse konsolideerimist ajal, kui üleilmastumise tõttu vajatakse tugevamaid ettevõtteid, et võistelda väliskonkurentidega;

| 14. | rõhutab, et koos naaberriikidega on töötatud välja üha suurenev ühine lennunduspiirkond; on seisukohal, et need lepingud on toonud kaasa märkimisväärse majanduskasu; väljendab heameelt suurte pingutuste üle, mida on tehtud selleks, et viia liidu õigusaktidega vastavusse erinevad õigusraamistikud sellistes valdkondades nagu ohutus, turvalisus, lennuliikluse korraldamine, keskkond, reisijate õigused, majanduslik reguleerimine ja sotsiaalsed aspektid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et koos naaberriikidega on töötatud välja üha suurenev ühine lennunduspiirkond; on seisukohal, et need lepingud on toonud kaasa märkimisväärse majanduskasu; väljendab heameelt suurte pingutuste üle, mida on tehtud selleks, et viia liidu õigusaktidega vastavusse erinevad õigusraamistikud sellistes valdkondades nagu ohutus, turvalisus, lennuliikluse korraldamine, keskkond, reisijate õigused, majanduslik reguleerimine ja sotsiaalsed aspektid;

| 15. | tunneb heameelt ELi–USA üldise lennutranspordilepingu üle, selle positiivse mõju üle mõlemale majandusele ning hinnanguliselt 80 000 uue töökoha üle, mis loodi esimese viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt ELi–USA üldise lennutranspordilepingu üle, selle positiivse mõju üle mõlemale majandusele ning hinnanguliselt 80 000 uue töökoha üle, mis loodi esimese viie aasta jooksul;

| 16. | on arvamusel, et tugev liidu lennundusalane välispoliitika, mis on suunatud tähtsaimatele kasvavatele pikamaaliinide turgudele, eelkõige Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, avaks liidu lennuettevõtjatele uued majanduslikud võimalused; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et tugev liidu lennundusalane välispoliitika, mis on suunatud tähtsaimatele kasvavatele pikamaaliinide turgudele, eelkõige Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, avaks liidu lennuettevõtjatele uued majanduslikud võimalused;

| 17. | rõhutab, et veel on vaja lõpule viia läbirääkimised mõnede peamiste partneritega, nagu Brasiilia, ning et selliste riikidega sõlmitavad terviklikud lennunduslepingud võivad tuua kaasa märkimisväärse majandusliku kasu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et veel on vaja lõpule viia läbirääkimised mõnede peamiste partneritega, nagu Brasiilia, ning et selliste riikidega sõlmitavad terviklikud lennunduslepingud võivad tuua kaasa märkimisväärse majandusliku kasu;

| 18. | rõhutab, et mõned nõuded, mida parlament oma 2006. aasta resolutsioonis esitas, on ikka veel täitmata; rõhutab eelkõige vajadust edendada asjakohaseid rahvusvahelisi ohutuse ja turvalisuse norme, tagada liidu ja liiduväliste lennuettevõtjate võrdne kohtlemine ning leevendada negatiivset mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et mõned nõuded, mida parlament oma 2006. aasta resolutsioonis esitas, on ikka veel täitmata; rõhutab eelkõige vajadust edendada asjakohaseid rahvusvahelisi ohutuse ja turvalisuse norme, tagada liidu ja liiduväliste lennuettevõtjate võrdne kohtlemine ning leevendada negatiivset mõju keskkonnale;

| 19. | rõhutab selliste vahendite nagu ühiskomitee süsteem tähtsust lennundusalastes küsimustes ühise lähenemisviisi loomiseks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab selliste vahendite nagu ühiskomitee süsteem tähtsust lennundusalastes küsimustes ühise lähenemisviisi loomiseks;

| 20. | tunneb heameelt asjaolu üle, et muud 2006. aasta resolutsioonis püstitatud eesmärgid, nt Euroopa Lennundusohutusameti vastutusvaldkonna laiendamine, on saavutatud; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt asjaolu üle, et muud 2006. aasta resolutsioonis püstitatud eesmärgid, nt Euroopa Lennundusohutusameti vastutusvaldkonna laiendamine, on saavutatud;

Turg

| 21. | märgib, et lennuliiklus Aasia Vaikse ookeani piirkonnas on muutunud tihedamaks, mis näitab, et selle piirkonna majandus kasvab; on mures asjaolu pärast, et juhul kui midagi ette ei võeta, võivad liidu lennufirmad ja ettevõtted kaotada nii selles maailmajaos tekkinud suurepärased võimalused kui ka kasumi teenimise suutlikkuse; |
| --- | --- |

21.

märgib, et lennuliiklus Aasia Vaikse ookeani piirkonnas on muutunud tihedamaks, mis näitab, et selle piirkonna majandus kasvab; on mures asjaolu pärast, et juhul kui midagi ette ei võeta, võivad liidu lennufirmad ja ettevõtted kaotada nii selles maailmajaos tekkinud suurepärased võimalused kui ka kasumi teenimise suutlikkuse;

| 22. | märgib samuti, et liiduväliste lennuettevõtjate positsiooni maailmas on tugevdatud toetuste ning lennukiparki ja infrastruktuuri tehtud suurte avaliku sektori investeeringutega Lähis-Ida, Kaug-Ida ja Lõuna-Ameerika eri piirkondades; |
| --- | --- |

22.

märgib samuti, et liiduväliste lennuettevõtjate positsiooni maailmas on tugevdatud toetuste ning lennukiparki ja infrastruktuuri tehtud suurte avaliku sektori investeeringutega Lähis-Ida, Kaug-Ida ja Lõuna-Ameerika eri piirkondades;

| 23. | rõhutab, et odavlennufirmade suurenenud osakaalu tõttu on liidu siseturg teinud läbi suured muutused; on seisukohal, et hoolimata konkurentsist saaksid kaks ärimudelit leida viisid, kuidas teineteist täiendada, seistes vastu välisturu poolt avalduvatele raskustele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et odavlennufirmade suurenenud osakaalu tõttu on liidu siseturg teinud läbi suured muutused; on seisukohal, et hoolimata konkurentsist saaksid kaks ärimudelit leida viisid, kuidas teineteist täiendada, seistes vastu välisturu poolt avalduvatele raskustele;

| 24. | märgib, et mõnede Euroopa odavlennufirmade poolt pakutavaid äärmiselt madalaid piletihindu korvatakse ebaõiglaste tavadega ettevõtte töötingimustes, näiteks töötajate puudulike sotsiaal- ja tööõigusnormidega; märgib samuti, et selliste piletihindade kujundamisel paistab olevat oma osa ka minimaalsel investeerimisel ohutusstandarditesse ja põhjendamatutel piirkondlikel toetustel; |
| --- | --- |

24.

märgib, et mõnede Euroopa odavlennufirmade poolt pakutavaid äärmiselt madalaid piletihindu korvatakse ebaõiglaste tavadega ettevõtte töötingimustes, näiteks töötajate puudulike sotsiaal- ja tööõigusnormidega; märgib samuti, et selliste piletihindade kujundamisel paistab olevat oma osa ka minimaalsel investeerimisel ohutusstandarditesse ja põhjendamatutel piirkondlikel toetustel;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et lennuettevõtjate vahel valitseb odavlennufirmade tõttu (turusegment, mis moodustab 40 % liidu lennundusturust) väga tihe konkurents; rõhutab, et kui liikmesriik on ratifitseerinud ILO konventsioonid nr 87 ja 98, peavad kõik lennuettevõtjad järgima nendes sätestatud põhiõigusi, sealhulgas ühinemisvabadust ning töötajate usaldusisikute ja kollektiivlepingute tunnustamist, kusjuures järgimist tuleb kontrollida ja rikkumiste eest karistada; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et lennuettevõtjate vahel valitseb odavlennufirmade tõttu (turusegment, mis moodustab 40 % liidu lennundusturust) väga tihe konkurents; rõhutab, et kui liikmesriik on ratifitseerinud ILO konventsioonid nr 87 ja 98, peavad kõik lennuettevõtjad järgima nendes sätestatud põhiõigusi, sealhulgas ühinemisvabadust ning töötajate usaldusisikute ja kollektiivlepingute tunnustamist, kusjuures järgimist tuleb kontrollida ja rikkumiste eest karistada;

| 26. | rõhutab sõlmlennujaamade, sh teiseste sõlmlennujaamade, spetsialiseerunud sõlmlennujaamade ja mitmete sõlmlennujaamade tähtsust, samuti tungivat vajadust pikaajaliste avaliku ja erasektori investeeringute järele lennujaamade infrastruktuuri, et suurendada läbilaskevõimet, nt ehitades uusi lennuradasid, ning vajadust kasutada olemasolevat infrastruktuuri tõhusamalt – sh piirkondlikes lennujaamades, nt Vahemere ääres ja liidu idapiiril –, eraldades lennujaamade teenindusaegu paremini; |
| --- | --- |

26.

rõhutab sõlmlennujaamade, sh teiseste sõlmlennujaamade, spetsialiseerunud sõlmlennujaamade ja mitmete sõlmlennujaamade tähtsust, samuti tungivat vajadust pikaajaliste avaliku ja erasektori investeeringute järele lennujaamade infrastruktuuri, et suurendada läbilaskevõimet, nt ehitades uusi lennuradasid, ning vajadust kasutada olemasolevat infrastruktuuri tõhusamalt – sh piirkondlikes lennujaamades, nt Vahemere ääres ja liidu idapiiril –, eraldades lennujaamade teenindusaegu paremini;

| 27. | rõhutab, et liidu lennufirmade konkurentsivõimet pärsib ülemaailmselt muu hulgas võrdsete tingimuste puudumine, mille põhjuseks on näiteks erinevad siseriiklikud maksud, ülekoormatud lennujaamad, kõrged lennuliikluse korraldamise ja lennujaamatasud, konkurentidele antud riigiabi, heitkogustega seotud kulud ning madalamate sotsiaalstandardite ja teistsuguste riigiabi eeskirjade kasutamine väljaspool liitu; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et liidu lennufirmade konkurentsivõimet pärsib ülemaailmselt muu hulgas võrdsete tingimuste puudumine, mille põhjuseks on näiteks erinevad siseriiklikud maksud, ülekoormatud lennujaamad, kõrged lennuliikluse korraldamise ja lennujaamatasud, konkurentidele antud riigiabi, heitkogustega seotud kulud ning madalamate sotsiaalstandardite ja teistsuguste riigiabi eeskirjade kasutamine väljaspool liitu;

| 28. | on seisukohal, et need tegurid võivad takistada majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et need tegurid võivad takistada majanduskasvu ja tööhõivet;

| 29. | kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut liikmesriigiti täiesti erinevate lennuliiklustasude ja maksude kohta ning selle kohta, kuidas need mõjutavad lennupiletite hindu ja lennufirmade kasumit, ning viima läbi uuringu, mis käsitleb ülemaailmsete konkurentide võimalikku riigiabi saamist ja selle mõju liidu lennuettevõtjatele; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut liikmesriigiti täiesti erinevate lennuliiklustasude ja maksude kohta ning selle kohta, kuidas need mõjutavad lennupiletite hindu ja lennufirmade kasumit, ning viima läbi uuringu, mis käsitleb ülemaailmsete konkurentide võimalikku riigiabi saamist ja selle mõju liidu lennuettevõtjatele;

| 30. | tunneb heameelt liidu uute eeskirjade üle, mis käsitlevad liikuvate töötajate sotsiaalkindlustust; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt liidu uute eeskirjade üle, mis käsitlevad liikuvate töötajate sotsiaalkindlustust;

Edasised meetmed

| 31. | on arvamusel, et lennundusalane välispoliitika peaks täielikult järgima vastastikkuse, sh turulepääsu, avatuse ja võrdsete konkurentsitingimustega ausa konkurentsi põhimõtet ning sellel peaks olema kaks põhieesmärki: olla kasulik tarbijatele ja ettevõtjatele ning toetada liidu lennufirmasid ja lennujaamu nende pingutustes säilitada juhtpositsiooni maailmas; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et lennundusalane välispoliitika peaks täielikult järgima vastastikkuse, sh turulepääsu, avatuse ja võrdsete konkurentsitingimustega ausa konkurentsi põhimõtet ning sellel peaks olema kaks põhieesmärki: olla kasulik tarbijatele ja ettevõtjatele ning toetada liidu lennufirmasid ja lennujaamu nende pingutustes säilitada juhtpositsiooni maailmas;

| 32. | rõhutab seetõttu, et naaberriikide ja liidu seisukohti jagavate partneritega sõlmitavad lennutranspordilepingud peavad sisaldama ausa konkurentsi õiguslikke tingimusi; |
| --- | --- |

32.

rõhutab seetõttu, et naaberriikide ja liidu seisukohti jagavate partneritega sõlmitavad lennutranspordilepingud peavad sisaldama ausa konkurentsi õiguslikke tingimusi;

| 33. | nõuab, et jätkataks menetlusi, et arutada liidu tasandi terviklikke lennunduslepinguid, mis põhinevad Euroopa ühtsusel ning mille kiidab heaks nõukogu; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et jätkataks menetlusi, et arutada liidu tasandi terviklikke lennunduslepinguid, mis põhinevad Euroopa ühtsusel ning mille kiidab heaks nõukogu;

| 34. | kutsub komisjoni üles edendama ja kaitsma lepingutes liidu huve ning esitama ja jagama liidu norme, väärtuseid ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles edendama ja kaitsma lepingutes liidu huve ning esitama ja jagama liidu norme, väärtuseid ja parimaid tavasid;

| 35. | nõuab liidu mõjuvõimu ja uutele turgudele pääsemise võimaluste suurendamiseks komisjonilt ja liikmesriikidelt omavahelist paremat koostööd ja koordineeritust peamiste partneritega peetavatel lennunduslepingute läbirääkimistel; |
| --- | --- |

35.

nõuab liidu mõjuvõimu ja uutele turgudele pääsemise võimaluste suurendamiseks komisjonilt ja liikmesriikidelt omavahelist paremat koostööd ja koordineeritust peamiste partneritega peetavatel lennunduslepingute läbirääkimistel;

| 36. | kutsub komisjoni üles lisama terviklepingutesse ohutust, turvalisust, reisijate õigusi, töötajate koolitust ja sertifitseerimist reguleerivad tingimused; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles lisama terviklepingutesse ohutust, turvalisust, reisijate õigusi, töötajate koolitust ja sertifitseerimist reguleerivad tingimused;

| 37. | kutsub komisjoni üles viima lõpule käimasolevad läbirääkimised naabruspoliitika riikidega, nagu Ukraina, Liibanon, Tuneesia, Aserbaidžaan ja Alžeeria; juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud riikide ja nende turgude lähedust ning majanduskasvu, mida mõned neist on hiljuti kogenud, võib käsitada liidu piirkondlike ja vähemtähtsate lennujaamade kasvuvõimalusena; on seisukohal, et piirkondlike lennujaamade suure läbilaskevõime tõttu võivad need aidata vähendada Euroopa peamiste liiklussõlmede ülekoormust ja muuta need seeläbi ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles viima lõpule käimasolevad läbirääkimised naabruspoliitika riikidega, nagu Ukraina, Liibanon, Tuneesia, Aserbaidžaan ja Alžeeria; juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud riikide ja nende turgude lähedust ning majanduskasvu, mida mõned neist on hiljuti kogenud, võib käsitada liidu piirkondlike ja vähemtähtsate lennujaamade kasvuvõimalusena; on seisukohal, et piirkondlike lennujaamade suure läbilaskevõime tõttu võivad need aidata vähendada Euroopa peamiste liiklussõlmede ülekoormust ja muuta need seeläbi ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimelisemaks;

| 38. | kutsub nõukogu üles andma komisjonile üksikjuhtumite kaupa volitused pidada läbirääkimisi muude naabruspoliitika riikidega, nagu Türgi, Armeenia ja Liibüa; |
| --- | --- |

38.

kutsub nõukogu üles andma komisjonile üksikjuhtumite kaupa volitused pidada läbirääkimisi muude naabruspoliitika riikidega, nagu Türgi, Armeenia ja Liibüa;

| 39. | on seisukohal, et liit peaks lähenema oma suhetele tähtsamate partneritega juhtumipõhiselt, ning kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti lõpule läbirääkimised terviklike lennunduslepingute üle põhipartneritega, sh Austraalia ja Brasiiliaga, ning kutsub nõukogu üles andma komisjonile volitused pidada läbirääkimisi lepingute üle kiiresti kasvavate majandustega riikidega, nagu Hiina, India, ASEANi riigid ja Pärsia lahe riigid; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et liit peaks lähenema oma suhetele tähtsamate partneritega juhtumipõhiselt, ning kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti lõpule läbirääkimised terviklike lennunduslepingute üle põhipartneritega, sh Austraalia ja Brasiiliaga, ning kutsub nõukogu üles andma komisjonile volitused pidada läbirääkimisi lepingute üle kiiresti kasvavate majandustega riikidega, nagu Hiina, India, ASEANi riigid ja Pärsia lahe riigid;

| 40. | on seisukohal, et võimalik tulevane kaubandus- ja investeerimisleping liidu ja USA vahel avaldaks kindlasti mõju ka lennundussektorile; avaldab seetõttu arvamust, et komisjon peaks andma piisavalt teavet, et Euroopa Parlamendil oleks võimalik tulevasi läbirääkimisi tähelepanelikult jälgida; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et võimalik tulevane kaubandus- ja investeerimisleping liidu ja USA vahel avaldaks kindlasti mõju ka lennundussektorile; avaldab seetõttu arvamust, et komisjon peaks andma piisavalt teavet, et Euroopa Parlamendil oleks võimalik tulevasi läbirääkimisi tähelepanelikult jälgida;

| 41. | rõhutab vajadust täita täielikult peamiste partneritega, eriti USA ja Kanadaga sõlmitud õhutranspordilepingutes sätestatud eesmärgid, sh piirangute kaotamine lennuettevõtete välisomandilt või -kontrollilt; kutsub üles võtma meetmeid, et kaotada ebavõrdsus liidu lennuettevõtjate, kes ei saa teha kabotaažvedusid USA turul, ning USA lennuettevõtjate vahel, kes saavad kõnealused vedusid Euroopas teha; juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelised ristinvesteeringud aitavad suurendada lennundussektori majanduslikku elujõulisust, ja nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks rahvusvahelist õigusraamistikku selliste investeeringute laiendamiseks ja toetamiseks, ning edendaks aktiivset poliitikat, mille eesmärk on kehtestada rahvusvaheliste investeeringute jaoks normid ja parimad tavad; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust täita täielikult peamiste partneritega, eriti USA ja Kanadaga sõlmitud õhutranspordilepingutes sätestatud eesmärgid, sh piirangute kaotamine lennuettevõtete välisomandilt või -kontrollilt; kutsub üles võtma meetmeid, et kaotada ebavõrdsus liidu lennuettevõtjate, kes ei saa teha kabotaažvedusid USA turul, ning USA lennuettevõtjate vahel, kes saavad kõnealused vedusid Euroopas teha; juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelised ristinvesteeringud aitavad suurendada lennundussektori majanduslikku elujõulisust, ja nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks rahvusvahelist õigusraamistikku selliste investeeringute laiendamiseks ja toetamiseks, ning edendaks aktiivset poliitikat, mille eesmärk on kehtestada rahvusvaheliste investeeringute jaoks normid ja parimad tavad;

| 42. | on arvamusel, et kahepoolsed lepingud võivad anda suure panuse lennundusalase välispoliitika arengusse, kuid rõhutab, et samal ajal on oluline ka liidu ühtne lähenemisviis; |
| --- | --- |

42.

on arvamusel, et kahepoolsed lepingud võivad anda suure panuse lennundusalase välispoliitika arengusse, kuid rõhutab, et samal ajal on oluline ka liidu ühtne lähenemisviis;

| 43. | rõhutab ausa ja avatud konkurentsi olulisust kõikides lennuteenustega seotud tegevustes; nõuab, et kahepoolsetesse lennunduslepingutesse lisataks ausat konkurentsi käsitlevad standardklauslid; |
| --- | --- |

43.

rõhutab ausa ja avatud konkurentsi olulisust kõikides lennuteenustega seotud tegevustes; nõuab, et kahepoolsetesse lennunduslepingutesse lisataks ausat konkurentsi käsitlevad standardklauslid;

| 44. | kutsub komisjoni üles määrama eelkõige regulatiivse koostöö, töö- ja keskkonnastandardite ning reisijate õiguste kohta kindlaks minimaalsed liidu õiguslikud nõuded, mis lisatakse kahepoolsetesse lepingutesse ning mille selge eesmärk oleks luua liidu lennuettevõtjatele võimalusi ja eemaldada tõkked, ning palub liikmesriikidel neid nõudeid kohaldada; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles määrama eelkõige regulatiivse koostöö, töö- ja keskkonnastandardite ning reisijate õiguste kohta kindlaks minimaalsed liidu õiguslikud nõuded, mis lisatakse kahepoolsetesse lepingutesse ning mille selge eesmärk oleks luua liidu lennuettevõtjatele võimalusi ja eemaldada tõkked, ning palub liikmesriikidel neid nõudeid kohaldada;

| 45. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut määruse (EÜ) nr 868/2004 (mis käsitleb kaitset kolmandate riikide poolse subsideerimise ja ebaõiglase hinnakujunduse vastu, mis põhjustab ühenduse lennuettevõtjatele lennuteenuste pakkumisel kahju) (6) viivitamatu läbivaatamise või asendamise kohta; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut määruse (EÜ) nr 868/2004 (mis käsitleb kaitset kolmandate riikide poolse subsideerimise ja ebaõiglase hinnakujunduse vastu, mis põhjustab ühenduse lennuettevõtjatele lennuteenuste pakkumisel kahju) (6) viivitamatu läbivaatamise või asendamise kohta;

| 46. | toetab komisjoni ettepanekut kaitsta suhetes ja kokkulepetes kolmandate riikidega vaba ning õiglast konkurentsi ja töötada välja tulemuslikumad uued kaubanduse kaitsevahendid, mis on tõhusamad võitluses turumoonutusi põhjustada võivate ebaausate tavadega, nagu diskrimineerimine, õigusraamistiku ebajärjekindel kohaldamine ning äriühingute finantsaruandluse läbipaistvuse puudumine; |
| --- | --- |

46.

toetab komisjoni ettepanekut kaitsta suhetes ja kokkulepetes kolmandate riikidega vaba ning õiglast konkurentsi ja töötada välja tulemuslikumad uued kaubanduse kaitsevahendid, mis on tõhusamad võitluses turumoonutusi põhjustada võivate ebaausate tavadega, nagu diskrimineerimine, õigusraamistiku ebajärjekindel kohaldamine ning äriühingute finantsaruandluse läbipaistvuse puudumine;

| 47. | kutsub komisjoni üles alustama Pärsia lahe riikidega dialoogi, et suurendada läbipaistvust ja tagada aus konkurents; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles alustama Pärsia lahe riikidega dialoogi, et suurendada läbipaistvust ja tagada aus konkurents;

| 48. | märgib, et Venemaa Föderatsioon ei täida lepingut, milles käsitletakse Siberi õhuruumi läbivate lendude eest nõutavate tasude järk-järgulist kaotamist ning mis sõlmiti 2011. aastal Venemaa WTOga liitumise raames; on seisukohal, et kuna liidu lennundusettevõtjad peavad taluma kõnealuste ebaseaduslike transiiditasude näol pikaajalist diskrimineerimist, peaks liit võtma samaväärseid meetmeid ning keelama või piirama Venemaa Föderatsiooni lennundusettevõtjate jaoks liidu õhuruumi kasutamist või üldisemalt kehtestama selle kasutamisega seoses mis tahes meetmed, et motiveerida Venemaad kaotama kõnealused tasud, mis on ka ebaseaduslikud, kuna nendega rikutakse rahvusvahelisi lepinguid (Chicago konventsioon); kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles uurima võimalikke meetmeid vastastikkuse tagamiseks Venemaa Föderatsiooni ja liidu õhuruumi kasutamise küsimuses; |
| --- | --- |

48.

märgib, et Venemaa Föderatsioon ei täida lepingut, milles käsitletakse Siberi õhuruumi läbivate lendude eest nõutavate tasude järk-järgulist kaotamist ning mis sõlmiti 2011. aastal Venemaa WTOga liitumise raames; on seisukohal, et kuna liidu lennundusettevõtjad peavad taluma kõnealuste ebaseaduslike transiiditasude näol pikaajalist diskrimineerimist, peaks liit võtma samaväärseid meetmeid ning keelama või piirama Venemaa Föderatsiooni lennundusettevõtjate jaoks liidu õhuruumi kasutamist või üldisemalt kehtestama selle kasutamisega seoses mis tahes meetmed, et motiveerida Venemaad kaotama kõnealused tasud, mis on ka ebaseaduslikud, kuna nendega rikutakse rahvusvahelisi lepinguid (Chicago konventsioon); kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles uurima võimalikke meetmeid vastastikkuse tagamiseks Venemaa Föderatsiooni ja liidu õhuruumi kasutamise küsimuses;

| 49. | rõhutab, et nõudlik liidu poliitika lennureisijate õiguste kaitsmisel võib anda liidu lennuettevõtjatele ülemaailmses konkurentsis kvaliteedieelise; kutsub komisjoni üles astuma uusi samme, et edendada lennureisijate õiguste valdkonnas jätkuvalt kõrgeid liidu standardeid ning jälgima nende ülevõtmist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et nõudlik liidu poliitika lennureisijate õiguste kaitsmisel võib anda liidu lennuettevõtjatele ülemaailmses konkurentsis kvaliteedieelise; kutsub komisjoni üles astuma uusi samme, et edendada lennureisijate õiguste valdkonnas jätkuvalt kõrgeid liidu standardeid ning jälgima nende ülevõtmist ja kohaldamist;

| 50. | kutsub komisjoni üles koostama võimalikult kiiresti SESi rakendamise uue õigusraamistiku, mis põhineb ülalt-alla-lähenemisviisil, sh Euroopa aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelisel paremal koostöömehhanismil, ning tagama vajalikud tingimused SESARi kasutuselevõtu alustamiseks; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles koostama võimalikult kiiresti SESi rakendamise uue õigusraamistiku, mis põhineb ülalt-alla-lähenemisviisil, sh Euroopa aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelisel paremal koostöömehhanismil, ning tagama vajalikud tingimused SESARi kasutuselevõtu alustamiseks;

| 51. | palub nõukogul võtta lõpuks seisukoht Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni suhtes ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta (7), mis kiideti Euroopa Parlamendis suure, 96 % häälteenamusega heaks, kuid on endiselt nõukogu poolt blokeeritud; |
| --- | --- |

51.

palub nõukogul võtta lõpuks seisukoht Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni suhtes ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta (7), mis kiideti Euroopa Parlamendis suure, 96 % häälteenamusega heaks, kuid on endiselt nõukogu poolt blokeeritud;

| 52. | on arvamusel, et Rahvusvahelisel Tsiviillennunduse Organisatsioonil (ICAO) on oluline roll reguleeriva raamistiku väljatöötamisel ülemaailmses lennundussektoris, näiteks omandiõiguse ja lennufirmade kontrolli liberaliseerimisel ning lennuliikluse korraldamise ülemaailmse koostalitlusvõime tagamisel; ergutab ICAOd töötama jätkuvalt välja ülemaailmseid ja turupõhiseid meetmeid, et vähendada lennujaamade müra ning piirata asjaomaseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid; peab oluliseks, et ICAO jõuaks võimalikult kiiresti kokkuleppele ülemaailmse lähenemisviisi suhtes; |
| --- | --- |

52.

on arvamusel, et Rahvusvahelisel Tsiviillennunduse Organisatsioonil (ICAO) on oluline roll reguleeriva raamistiku väljatöötamisel ülemaailmses lennundussektoris, näiteks omandiõiguse ja lennufirmade kontrolli liberaliseerimisel ning lennuliikluse korraldamise ülemaailmse koostalitlusvõime tagamisel; ergutab ICAOd töötama jätkuvalt välja ülemaailmseid ja turupõhiseid meetmeid, et vähendada lennujaamade müra ning piirata asjaomaseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid; peab oluliseks, et ICAO jõuaks võimalikult kiiresti kokkuleppele ülemaailmse lähenemisviisi suhtes;

| 53. | nõuab, et komisjonile antaks läbirääkimisvolitused, et muuta selgemaks ja tugevamaks liidu esindatus ICAOs; |
| --- | --- |

53.

nõuab, et komisjonile antaks läbirääkimisvolitused, et muuta selgemaks ja tugevamaks liidu esindatus ICAOs;

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 5.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 98.

(3)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 121.

(4)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 506.

(5)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 84.

(6)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 1.

(7)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 164.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Liikmesriikide ekspordikrediidi agentuurid

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon komisjoni esimese aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile liikmesriikide ekspordikrediidi agentuuride tegevuse valdkonnas (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ, (1)

| — | võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2013. aasta delegeeritud määrust, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist) II lisa (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2013. aasta delegeeritud määrust, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist) II lisa (C(2013)1378),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni VKEde kaubandustegevuse ja investeeringute rahastamise kohta ELis ja lihtsama juurdepääsu kohta rahvusvahelistumise toetuseks antavale krediidile (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni VKEde kaubandustegevuse ja investeeringute rahastamise kohta ELis ja lihtsama juurdepääsu kohta rahvusvahelistumise toetuseks antavale krediidile (2),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (3),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (5),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (6),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (2010/C 83/02),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa Liidu strateegia põhiõiguste harta rakendamiseks” (COM(2010)0573),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26. juuni 2012. aasta avaldust ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava (11855/2012) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26. juuni 2012. aasta avaldust ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava (11855/2012) kohta,

| — | võttes arvesse parlamendi poliitikaosakonna teabedokumenti „Inimõiguste olukorra võrdlusalused ELi välispoliitika jaoks” (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi poliitikaosakonna teabedokumenti „Inimõiguste olukorra võrdlusalused ELi välispoliitika jaoks” (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mis kiideti heaks 16. juunil 2011. aastal (HR/PUB/11/04, ÜRO 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mis kiideti heaks 16. juunil 2011. aastal (HR/PUB/11/04, ÜRO 2011),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ seoses mittefinantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamisega suurte äriühingute ja kontsernide poolt (COM(2013)0207), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ seoses mittefinantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamisega suurte äriühingute ja kontsernide poolt (COM(2013)0207),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0193/2013),

| A. | arvestades, et liikmesriikide ekspordikrediidi programmid kujutavad endast tähtsat vahendit Euroopa ettevõtete kaubandus- ja ettevõtlusvõimaluste edendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriikide ekspordikrediidi programmid kujutavad endast tähtsat vahendit Euroopa ettevõtete kaubandus- ja ettevõtlusvõimaluste edendamiseks;

| B. | arvestades, et riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1233/2011 on sätestatud, et liikmesriikidel tuleb igal aastal komisjonile aru anda, ning arvestades, et ühtlasi nähakse seal ette volituste delegeerimine komisjonile, et võimaldada OECD korra asjaomased muudatused kiiresti ELi õigusesse üle võtta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1233/2011 on sätestatud, et liikmesriikidel tuleb igal aastal komisjonile aru anda, ning arvestades, et ühtlasi nähakse seal ette volituste delegeerimine komisjonile, et võimaldada OECD korra asjaomased muudatused kiiresti ELi õigusesse üle võtta;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ühist kaubanduspoliitikat kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ühist kaubanduspoliitikat kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega;

| D. | arvestades, et ELi ülemaailmsete suhete korraldamise põhimõtted ning liidu rahvusvahelise tegevuse juhtpõhimõtted on sätestatud liikmesriikidevahelise siduva Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi ülemaailmsete suhete korraldamise põhimõtted ning liidu rahvusvahelise tegevuse juhtpõhimõtted on sätestatud liikmesriikidevahelise siduva Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21;

| E. | arvestades, et komisjoni ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 2011. aasta detsembri teatises rõhutatakse, et „Euroopa ettevõtteid tuleks julgustada täitma hoolsuskohustust ning jälgima, et nende tegevus maailma mis tahes paigas lähtuks inimõiguste põhimõtetest”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 2011. aasta detsembri teatises rõhutatakse, et „Euroopa ettevõtteid tuleks julgustada täitma hoolsuskohustust ning jälgima, et nende tegevus maailma mis tahes paigas lähtuks inimõiguste põhimõtetest”;

| F. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud ELi inimõigusi ja demokraatiat käsitlevas strateegilises raamistikus ja tegevuskavas öeldakse, et EL edendab inimõigusi eranditult kõigis oma välispoliitika valdkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud ELi inimõigusi ja demokraatiat käsitlevas strateegilises raamistikus ja tegevuskavas öeldakse, et EL edendab inimõigusi eranditult kõigis oma välispoliitika valdkondades;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta on ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele (välja arvatud need liikmesriigid, kes on selle järgimisest loobunud) ELi õiguse rakendamisel seaduslikult siduv, ja arvestades, et harta tulemuslikku rakendamist käsitlevas komisjoni strateegias on sõnaselgelt öeldud, et hartat kohaldatakse ELi välistegevuses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta on ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele (välja arvatud need liikmesriigid, kes on selle järgimisest loobunud) ELi õiguse rakendamisel seaduslikult siduv, ja arvestades, et harta tulemuslikku rakendamist käsitlevas komisjoni strateegias on sõnaselgelt öeldud, et hartat kohaldatakse ELi välistegevuses;

| H. | arvestades, et liit ja tema liikmesriigid väljendasid heameelt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete vastuvõtmise üle, kusjuures riikide äritegevust käsitlevas 4. põhimõttes osutatakse selgelt ka ekspordikrediidi agentuuridele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liit ja tema liikmesriigid väljendasid heameelt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete vastuvõtmise üle, kusjuures riikide äritegevust käsitlevas 4. põhimõttes osutatakse selgelt ka ekspordikrediidi agentuuridele;

| I. | arvestades, et ekspordikrediidi toetust antakse sageli suurprojektidele, millel on suure kaubandusliku, poliitilise, majandusliku või keskkonnaohu tõttu raskusi kommertslaenu saamisega, ja arvestades, et ekspordikrediidi agentuurid peaksid neid ohte hindamisel asjakohaselt arvesse võtma; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ekspordikrediidi toetust antakse sageli suurprojektidele, millel on suure kaubandusliku, poliitilise, majandusliku või keskkonnaohu tõttu raskusi kommertslaenu saamisega, ja arvestades, et ekspordikrediidi agentuurid peaksid neid ohte hindamisel asjakohaselt arvesse võtma;

| J. | arvestades, et 14. märtsil 2013. aastal esitas komisjon ettepaneku võtta vastu delegeeritud määrus, millega muudetakse määruse (EL) nr 1233/2011 II lisa; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 14. märtsil 2013. aastal esitas komisjon ettepaneku võtta vastu delegeeritud määrus, millega muudetakse määruse (EL) nr 1233/2011 II lisa;

| 1. | peab kiiduväärseks komisjoni jõupingutusi liikmesriikide ekspordikrediidiga seotud tegevuse iga-aastase aruandlusraamistiku kehtestamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 1233/2011, et suurendada ELi tasandi läbipaistvust; rõhutab, et aruandluse peamine eesmärk on jälgida, kas liikmesriikide ekspordikrediidi agentuurid täidavad ekspordikrediidile kohaldatavaid rahvusvahelisi õigusakte ning ELi aluslepingutest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks komisjoni jõupingutusi liikmesriikide ekspordikrediidiga seotud tegevuse iga-aastase aruandlusraamistiku kehtestamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 1233/2011, et suurendada ELi tasandi läbipaistvust; rõhutab, et aruandluse peamine eesmärk on jälgida, kas liikmesriikide ekspordikrediidi agentuurid täidavad ekspordikrediidile kohaldatavaid rahvusvahelisi õigusakte ning ELi aluslepingutest tulenevaid kohustusi;

| 2. | kinnitab, et Euroopa Parlament sai 14. detsembril 2012. aastal komisjonilt mitteametlikult esimese liikmesriikide ekspordikrediiditegevust käsitleva aastaaruande, kus antakse hinnang vastustele, mille on esitanud 20 aktiivset ekspordikrediidi programmi omavat liikmesriiki 27st, samuti edastati parlamendile lisade kujul nimetatud liikmesriikide aruanded; märgib, et pärast seda lubas komisjon need dokumendid ka ametlikult avaldada, et täita algmääruses sätestatud läbipaistvuse suurendamise eesmärki; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et Euroopa Parlament sai 14. detsembril 2012. aastal komisjonilt mitteametlikult esimese liikmesriikide ekspordikrediiditegevust käsitleva aastaaruande, kus antakse hinnang vastustele, mille on esitanud 20 aktiivset ekspordikrediidi programmi omavat liikmesriiki 27st, samuti edastati parlamendile lisade kujul nimetatud liikmesriikide aruanded; märgib, et pärast seda lubas komisjon need dokumendid ka ametlikult avaldada, et täita algmääruses sätestatud läbipaistvuse suurendamise eesmärki;

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et komisjoni aruandes tuuakse selgelt esile, kui ulatuslikud ja olulised olid liikmesriikide 2011. aasta ekspordikrediiditoimingud – nende kogu riskipositsioon ulatus üle 250 miljardi euro, hõlmates muu hulgas 260 suure keskkonnamõjuga tehingut, ning need lõid Euroopa ettevõtetele märkimisväärseid kaubandus- ja ärivõimalusi; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt selle üle, et komisjoni aruandes tuuakse selgelt esile, kui ulatuslikud ja olulised olid liikmesriikide 2011. aasta ekspordikrediiditoimingud – nende kogu riskipositsioon ulatus üle 250 miljardi euro, hõlmates muu hulgas 260 suure keskkonnamõjuga tehingut, ning need lõid Euroopa ettevõtetele märkimisväärseid kaubandus- ja ärivõimalusi;

| 4. | võtab teadmiseks, et liikmesriigid on teinud oma tegevuse aastaaruannetes komisjonile teatavaks ekspordikrediiti puudutava finants- ja praktilise teabe, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1233/2011 I lisa esimeses lõigus; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et liikmesriigid on teinud oma tegevuse aastaaruannetes komisjonile teatavaks ekspordikrediiti puudutava finants- ja praktilise teabe, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1233/2011 I lisa esimeses lõigus;

| 5. | rõhutab liikmesriikide ekspordikrediiditoimingute mahuga seoses, kui oluline on määruse (EL) nr 1233/2011 põhjendus 4, kus nõutakse liidu välistegevuse selliste üldiste normide järgimist nagu demokraatia edendamine, inimõiguste austamine, arengupoliitika sidusus ja võitlus kliimamuutuse vastu; tuletab sellega seoses meelde, et määruse I lisas sõnastatud konkreetsed aruandlusnõuded on olulised selleks, et komisjon ja parlament saaksid hinnata nende normide järgimist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab liikmesriikide ekspordikrediiditoimingute mahuga seoses, kui oluline on määruse (EL) nr 1233/2011 põhjendus 4, kus nõutakse liidu välistegevuse selliste üldiste normide järgimist nagu demokraatia edendamine, inimõiguste austamine, arengupoliitika sidusus ja võitlus kliimamuutuse vastu; tuletab sellega seoses meelde, et määruse I lisas sõnastatud konkreetsed aruandlusnõuded on olulised selleks, et komisjon ja parlament saaksid hinnata nende normide järgimist;

| 6. | rõhutab, et liikmesriikide aastaaruanded ja komisjoni hinnang neile ei võimalda parlamendil veel täielikult hinnata, kas liikmesriikide ekspordikrediiditegevus on kooskõlas liidu välispoliitika eesmärkidega, mis on toodud Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21, ning kuidas ekspordikrediidi agentuuride riskipreemiate arvutamisel võetakse arvesse keskkonnaohtu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et liikmesriikide aastaaruanded ja komisjoni hinnang neile ei võimalda parlamendil veel täielikult hinnata, kas liikmesriikide ekspordikrediiditegevus on kooskõlas liidu välispoliitika eesmärkidega, mis on toodud Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21, ning kuidas ekspordikrediidi agentuuride riskipreemiate arvutamisel võetakse arvesse keskkonnaohtu;

| 7. | peab kiiduväärseks, et komisjoni aastaaruande kohaselt ilmutavad liikmesriigid selgelt üldist valmidust kohaldada oma ekspordikrediidi programmide suhtes poliitikat, mille eesmärgid on kooskõlas artiklite 3 ja 21 üldise sõnastusega; kiidab teatavate liikmesriikide, sh Saksamaa, Itaalia, Belgia ja Hollandi püüdeid esitada veelgi sisukamaid aruandeid kooskõla kohta mõnede liidu välistegevuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

7.

peab kiiduväärseks, et komisjoni aastaaruande kohaselt ilmutavad liikmesriigid selgelt üldist valmidust kohaldada oma ekspordikrediidi programmide suhtes poliitikat, mille eesmärgid on kooskõlas artiklite 3 ja 21 üldise sõnastusega; kiidab teatavate liikmesriikide, sh Saksamaa, Itaalia, Belgia ja Hollandi püüdeid esitada veelgi sisukamaid aruandeid kooskõla kohta mõnede liidu välistegevuse eesmärkidega;

| 8. | tunnistab, et komisjon peab suutma hinnata, kas liikmesriikide ekspordikrediiditoimingud on kooskõlas liidu välistegevuse üldiste eesmärkidega või mitte, ning soovitab seetõttu, et nõuete täitmise näitajaks peaks olema sellise tõhusa korra olemasolu riiklikult toetatavates ekspordikrediidi agentuurides, mille eesmärk on tagada nende tegevuse kooskõla liidu välispoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et komisjon peab suutma hinnata, kas liikmesriikide ekspordikrediiditoimingud on kooskõlas liidu välistegevuse üldiste eesmärkidega või mitte, ning soovitab seetõttu, et nõuete täitmise näitajaks peaks olema sellise tõhusa korra olemasolu riiklikult toetatavates ekspordikrediidi agentuurides, mille eesmärk on tagada nende tegevuse kooskõla liidu välispoliitika eesmärkidega;

Ekspordikrediidi agentuuride võrdlev hindamine liidu välistegevuse eesmärkide täitmise seisukohast

| 9. | jagab komisjoni aastaaruandes väljendatud seisukohta, et ELi õigusaktidele vastavuse hindamiseks on raske määrata täpset võrdlusalust; kordab, et ekspordikrediiditehingute puhul kohaldatava poliitika hindamise peamiseks võrdlusaluseks on endiselt artikli 21 sätted; |
| --- | --- |

9.

jagab komisjoni aastaaruandes väljendatud seisukohta, et ELi õigusaktidele vastavuse hindamiseks on raske määrata täpset võrdlusalust; kordab, et ekspordikrediiditehingute puhul kohaldatava poliitika hindamise peamiseks võrdlusaluseks on endiselt artikli 21 sätted;

| 10. | rõhutab, et Euroopa Liit saab ainult siis olla usaldusväärne ja tugev ülemaailmne toimija, kui liikmesriigid ja liidu institutsioonid järgivad sidusat välispoliitikat; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa Liit saab ainult siis olla usaldusväärne ja tugev ülemaailmne toimija, kui liikmesriigid ja liidu institutsioonid järgivad sidusat välispoliitikat;

| 11. | soovitab, et nõukogu ekspordikrediidi töörühm ja komisjon konsulteeriksid enne järgmise aastaaruande esitamist Euroopa välisteenistusega sisuka meetodi väljatöötamise üle seoses artikli 21 sätete täitmist puudutava aruandlusega ning riiklikult toetatava ekspordikrediidi valdkonda käsitlevate OECD teatavate suuniste kohaldamise üle ELis; nõuab, et selle protsessi käigus tuleb konsulteerida ka üldsusega; |
| --- | --- |

11.

soovitab, et nõukogu ekspordikrediidi töörühm ja komisjon konsulteeriksid enne järgmise aastaaruande esitamist Euroopa välisteenistusega sisuka meetodi väljatöötamise üle seoses artikli 21 sätete täitmist puudutava aruandlusega ning riiklikult toetatava ekspordikrediidi valdkonda käsitlevate OECD teatavate suuniste kohaldamise üle ELis; nõuab, et selle protsessi käigus tuleb konsulteerida ka üldsusega;

| 12. | peab väga tähtsaks, et liikmesriike kutsutaks üles jälgima riiklikult toetatavat ekspordikrediiti saavate projektide kontrollimisel hoolsuskohustuse täitmist, tulemuslikkust ja tõhusust ning andma selle kohta aru, pidades silmas nende projektide võimalikku mõju inimõigustele; |
| --- | --- |

12.

peab väga tähtsaks, et liikmesriike kutsutaks üles jälgima riiklikult toetatavat ekspordikrediiti saavate projektide kontrollimisel hoolsuskohustuse täitmist, tulemuslikkust ja tõhusust ning andma selle kohta aru, pidades silmas nende projektide võimalikku mõju inimõigustele;

| 13. | on teadlik asjaolust, et ekspordikrediidi agentuurid toetuvad projektipartnerite esitatud teabele; on veendunud, et kui ekspordikrediidi agentuuridelt nõutakse projektirahastamise eeldusena hoolsuskohustuse struktureeritud käsitust, sooviksid projektipartnerid sellega tegeleda ise, et vältida ekspordikrediidi agentuuridele täiendava halduskulu põhjustamist; |
| --- | --- |

13.

on teadlik asjaolust, et ekspordikrediidi agentuurid toetuvad projektipartnerite esitatud teabele; on veendunud, et kui ekspordikrediidi agentuuridelt nõutakse projektirahastamise eeldusena hoolsuskohustuse struktureeritud käsitust, sooviksid projektipartnerid sellega tegeleda ise, et vältida ekspordikrediidi agentuuridele täiendava halduskulu põhjustamist;

| 14. | on seisukohal, et aruandluse parandamine ekspordikrediidi agentuuride inimõigustest kinnipidamise vallas toob peagi kaasa parema aruandluse ka muude artiklis 21 osutatud Euroopa välistegevuse eesmärkide vallas, nagu vaesuse kaotamine ja keskkonnaohtude arvessevõtmine; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et aruandluse parandamine ekspordikrediidi agentuuride inimõigustest kinnipidamise vallas toob peagi kaasa parema aruandluse ka muude artiklis 21 osutatud Euroopa välistegevuse eesmärkide vallas, nagu vaesuse kaotamine ja keskkonnaohtude arvessevõtmine;

Aruandlus keskkonnaohu arvessevõtmise kohta ekspordikrediidi agentuuride riskipreemiate arvutamisel

| 15. | soovitab liikmesriikide ekspordikrediidi agentuuridel anda keskkonnaohtude hindamise kohta jätkuvalt aru; peab võrdsete tingimuste tagamiseks hädavajalikuks, et selliseid aruandeid esitaksid kõik OECD liikmesriikide ja OECDsse mittekuuluvate riikide ekspordikrediidi agentuurid; |
| --- | --- |

15.

soovitab liikmesriikide ekspordikrediidi agentuuridel anda keskkonnaohtude hindamise kohta jätkuvalt aru; peab võrdsete tingimuste tagamiseks hädavajalikuks, et selliseid aruandeid esitaksid kõik OECD liikmesriikide ja OECDsse mittekuuluvate riikide ekspordikrediidi agentuurid;

Aruandlus tingimuslike kohustuste kohta

| 16. | märgib, et praegu annavad liikmesriikide ekspordikrediidi agentuurid tingimuslike kohustuste tekkimise võimalusest aru eri viisidel; palub komisjonil koostada ühine määratlus, milles arvestataks ka parlamendi soovi saada bilansiväliste kohustuste kohta teavet; |
| --- | --- |

16.

märgib, et praegu annavad liikmesriikide ekspordikrediidi agentuurid tingimuslike kohustuste tekkimise võimalusest aru eri viisidel; palub komisjonil koostada ühine määratlus, milles arvestataks ka parlamendi soovi saada bilansiväliste kohustuste kohta teavet;

Komisjoni suunised ja hinnang

| 17. | palub komisjonil koostada liikmesriikide jaoks enne järgmist aruandlusperioodi suunised, muu hulgas seoses sellega, kuidas anda aru hoolsuskohustuse rakendamise korra olemasolu ja tulemuslikkuse kohta nende inimõiguspoliitika kontekstis ja kuidas anda aru keskkonnaohtude arvessevõtmise kohta; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil koostada liikmesriikide jaoks enne järgmist aruandlusperioodi suunised, muu hulgas seoses sellega, kuidas anda aru hoolsuskohustuse rakendamise korra olemasolu ja tulemuslikkuse kohta nende inimõiguspoliitika kontekstis ja kuidas anda aru keskkonnaohtude arvessevõtmise kohta;

| 18. | eeldab, et komisjoni järgmises aastaaruandes antakse teada, kas komisjon on suutnud hinnata liikmesriikide kinnipidamist liidu eesmärkidest ja kohustustest, ning eeldab, et kui mitte, siis esitatakse ka soovitused sellealase aruandluse parandamiseks; |
| --- | --- |

18.

eeldab, et komisjoni järgmises aastaaruandes antakse teada, kas komisjon on suutnud hinnata liikmesriikide kinnipidamist liidu eesmärkidest ja kohustustest, ning eeldab, et kui mitte, siis esitatakse ka soovitused sellealase aruandluse parandamiseks;

Komisjoni aruanne suhete loomise kohta OECDsse mittekuuluvate riikidega

| 19. | kiidab heaks komisjoni ja Ameerika Ühendriikide 2012. aasta ühised jõupingutused Hiina, Brasiilia, Venemaa ja muude kiiresti areneva majandusega riikide kaasamiseks juhtivate ekspordirahastajate rahvusvahelise töörühma loomisse; |
| --- | --- |

19.

kiidab heaks komisjoni ja Ameerika Ühendriikide 2012. aasta ühised jõupingutused Hiina, Brasiilia, Venemaa ja muude kiiresti areneva majandusega riikide kaasamiseks juhtivate ekspordirahastajate rahvusvahelise töörühma loomisse;

| 20. | soovitab uurida töörühma moodustamisel valdkonnapõhise lähenemisviisi otstarbekust, et luua teises etapis alus horisontaalsete sätete vastuvõtmiseks, millega tagatakse, et kõikides OECD liikmesriikides ja OECDsse mittekuuluvates riikides võetakse kasutusele ühised tulemuslikud ja kõrged standardid ja ekspordikrediidi agentuure käsitlevad uued rahvusvahelised eeskirjad, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

20.

soovitab uurida töörühma moodustamisel valdkonnapõhise lähenemisviisi otstarbekust, et luua teises etapis alus horisontaalsete sätete vastuvõtmiseks, millega tagatakse, et kõikides OECD liikmesriikides ja OECDsse mittekuuluvates riikides võetakse kasutusele ühised tulemuslikud ja kõrged standardid ja ekspordikrediidi agentuure käsitlevad uued rahvusvahelised eeskirjad, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused;

o

o o

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning OECD sekretariaadile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning OECD sekretariaadile.

---

(1)  ELT L 326, 8.12.2011, lk 45.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0469.

(3)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 87.

(4)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 34.

(5)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(6)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(7)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Euroopa sihtasutuse (FE) põhikiri

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (COM(2012)0035),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni mõjuhinnangut, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni mõjuhinnangut, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse Max Plancki võrdleva ja rahvusvahelise eraõiguse instituudi ja Heidelbergi ülikooli 2008. aastal läbiviidud teostatavusuuringut Euroopa sihtasutuse põhikirja kehtestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Max Plancki võrdleva ja rahvusvahelise eraõiguse instituudi ja Heidelbergi ülikooli 2008. aastal läbiviidud teostatavusuuringut Euroopa sihtasutuse põhikirja kehtestamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades C-386/04 Centro di Musicologia Walter Stauffer vs. Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07 Hein Persche vs. Finanzamt Lüdenscheid
   (3) ja C-25/10 Missionswerk Werner Heukelbach e.V. vs. Belgia riik (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid kohtuasjades C-386/04 Centro di Musicologia Walter Stauffer vs. Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07 Hein Persche vs. Finanzamt Lüdenscheid
   (3) ja C-25/10 Missionswerk Werner Heukelbach e.V. vs. Belgia riik (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (Euroopa kodakondsus) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (Euroopa kodakondsus) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (6),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 29. novembri 2012. aasta arvamust (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 29. novembri 2012. aasta arvamust (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A7-0223/2013),

| A. | arvestades, et ELis on umbes 110 000 avalikes huvides tegutsevat sihtasutust, mille koguvara on hinnanguliselt ligikaudu 350 miljardit eurot, kogukulutused umbes 83 miljardit eurot ja mis annavad tööd 750 000 kuni 1 000 000 Euroopa kodanikule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELis on umbes 110 000 avalikes huvides tegutsevat sihtasutust, mille koguvara on hinnanguliselt ligikaudu 350 miljardit eurot, kogukulutused umbes 83 miljardit eurot ja mis annavad tööd 750 000 kuni 1 000 000 Euroopa kodanikule;

| B. | arvestades samas, et osa nendes sihtasutustes töötavatest inimestest on vabatahtlikud, kelle tööaega ei tasustata; |
| --- | --- |

B.

arvestades samas, et osa nendes sihtasutustes töötavatest inimestest on vabatahtlikud, kelle tööaega ei tasustata;

| C. | arvestades, et avalikke hüvesid edendavate sihtasutuste olemasolu ja tegevus Euroopa Liidus on ülitähtis koolituse, hariduse, teadustegevuse, sotsiaaltöö ja tervishoiu, ajaloolise mälu ja rahvaste lepitamise, keskkonnakaitse, noorsootöö ja spordi ning kultuuri ja kunsti valdkonnas, ning arvestades, et paljudel nende projektidel on suur piiriülene mõju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avalikke hüvesid edendavate sihtasutuste olemasolu ja tegevus Euroopa Liidus on ülitähtis koolituse, hariduse, teadustegevuse, sotsiaaltöö ja tervishoiu, ajaloolise mälu ja rahvaste lepitamise, keskkonnakaitse, noorsootöö ja spordi ning kultuuri ja kunsti valdkonnas, ning arvestades, et paljudel nende projektidel on suur piiriülene mõju;

| D. | arvestades, et ELis on rohkem kui 50 erinevat tsiviil- ja maksuõiguslikku seadust sihtasutuste kohta ning arvukalt keerukaid haldusmenetlusi, mis toovad kaasa hinnanguliselt 100 miljoni euro ulatuses nõustamiskulusid – raha, mida seetõttu ei saa kasutada üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELis on rohkem kui 50 erinevat tsiviil- ja maksuõiguslikku seadust sihtasutuste kohta ning arvukalt keerukaid haldusmenetlusi, mis toovad kaasa hinnanguliselt 100 miljoni euro ulatuses nõustamiskulusid – raha, mida seetõttu ei saa kasutada üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks;

| E. | arvestades, et iseäranis õiguslikud, maksuõiguslikud ja halduslikud takistused, millega kaasnevad raha- ja ajakulukad menetlused, ning asjakohaste õiguskaitsevahendite puudumine panevad sihtasutusi loobuma tegevusest teises liikmesriigis või raskendavad seda või takstavad seal tegevuse laiendamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et iseäranis õiguslikud, maksuõiguslikud ja halduslikud takistused, millega kaasnevad raha- ja ajakulukad menetlused, ning asjakohaste õiguskaitsevahendite puudumine panevad sihtasutusi loobuma tegevusest teises liikmesriigis või raskendavad seda või takstavad seal tegevuse laiendamist;

| F. | arvestades, et ajal, kui riiklikud vahendid on kasinad, seda eelkõige kultuuri ja kunsti, hariduse ja spordi rahastamise osas, on sihtasutuste rahaline ja sotsiaalne panus hädavajalik, olgugi et sihtasutused saavad riiki üldise heaolu edendamisel üksnes toetada, mitte aga asendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ajal, kui riiklikud vahendid on kasinad, seda eelkõige kultuuri ja kunsti, hariduse ja spordi rahastamise osas, on sihtasutuste rahaline ja sotsiaalne panus hädavajalik, olgugi et sihtasutused saavad riiki üldise heaolu edendamisel üksnes toetada, mitte aga asendada;

| G. | arvestades, et maksustamise puhul ei ole tegemist mitte maksuõiguse ühtlustamisega, vaid diskrimineerimiskeelu kohaldamisega, millest lähtudes Euroopa sihtasutuse ja tema annetajate suhtes kohaldatakse automaatselt ja põhimõtteliselt samu maksunorme ja maksusoodustusi nagu liikmesriikide avalikes huvides tegutsevate üksuste suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et maksustamise puhul ei ole tegemist mitte maksuõiguse ühtlustamisega, vaid diskrimineerimiskeelu kohaldamisega, millest lähtudes Euroopa sihtasutuse ja tema annetajate suhtes kohaldatakse automaatselt ja põhimõtteliselt samu maksunorme ja maksusoodustusi nagu liikmesriikide avalikes huvides tegutsevate üksuste suhtes;

| H. | arvestades, et Euroopa sihtasutuse ühtse põhikirja kehtestamine võiks suurel määral lihtsustada sihtasutuste vahendite, teadmiste ja annetuste koondamist ja ülekandmist ning soodustaksid sihtasutuste tegevust kogu ELis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa sihtasutuse ühtse põhikirja kehtestamine võiks suurel määral lihtsustada sihtasutuste vahendite, teadmiste ja annetuste koondamist ja ülekandmist ning soodustaksid sihtasutuste tegevust kogu ELis;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament tunnustab komisjoni ettepanekut kui olulist sammu, et lihtsustada kogu ELis avaliku huvi eesmärkide toetamist sihtasutuste poolt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament tunnustab komisjoni ettepanekut kui olulist sammu, et lihtsustada kogu ELis avaliku huvi eesmärkide toetamist sihtasutuste poolt;

| J. | arvestades, et pakutud põhikiri on vabatahtlik ELi õigusvorm, mida saavad kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevad sihtasutused ja rahastajad, ent sellega ei asendata ega ühtlustata olemasolevaid sihtasutusi käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pakutud põhikiri on vabatahtlik ELi õigusvorm, mida saavad kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevad sihtasutused ja rahastajad, ent sellega ei asendata ega ühtlustata olemasolevaid sihtasutusi käsitlevaid õigusakte;

| K. | arvestades, et majandusraskuste ajal on järjest olulisem, et sihtasutustel oleksid nõuetekohased vahendid avalikes huvides tegutsemiseks Euroopa tasandil ja nad saaksid koondada ressursse ning samal ajal vähendada kulusid ja õiguslikku ebakindlust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majandusraskuste ajal on järjest olulisem, et sihtasutustel oleksid nõuetekohased vahendid avalikes huvides tegutsemiseks Euroopa tasandil ja nad saaksid koondada ressursse ning samal ajal vähendada kulusid ja õiguslikku ebakindlust;

| L. | arvestades, kui oluline on, et Euroopa sihtasutuste tegevus oleks jätkusuutlik ja pikaajaline ning nad tegutseksid aktiivselt vähemalt kahes liikmesriigis, kuna vastasel juhul ei oleks nende eristaatus õigustatud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, kui oluline on, et Euroopa sihtasutuste tegevus oleks jätkusuutlik ja pikaajaline ning nad tegutseksid aktiivselt vähemalt kahes liikmesriigis, kuna vastasel juhul ei oleks nende eristaatus õigustatud;

| M. | arvestades, et teatavaid komisjoni ettepanekus sisalduvaid mõisteid ja määratlusi tuleks täpsustada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teatavaid komisjoni ettepanekus sisalduvaid mõisteid ja määratlusi tuleks täpsustada;

| N. | arvestades, et komisjoni ettepanekut on ilmselt vaja mõneti täiendada ja kohandada, et tõsta Euroopa sihtasutuse usaldusväärsust näiteks selliste aspektide osas nagu õiguslike ja eetiliste normide järgimine, tegutsemine üksnes avaliku huvi eesmärgil, piiriülene tegutsemine, miinimumvarade olemasolu ja vajadus säilitada need põhimõtteliselt kogu sihtasutuse tegutsemisaja jooksul, eeskiri õigeaegsete väljamaksete kohta, minimaalne tegutsemisaeg ja sihtasutuse juhatusse või juhtorganitesse kuuluvatele liikmetele tasu maksmine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni ettepanekut on ilmselt vaja mõneti täiendada ja kohandada, et tõsta Euroopa sihtasutuse usaldusväärsust näiteks selliste aspektide osas nagu õiguslike ja eetiliste normide järgimine, tegutsemine üksnes avaliku huvi eesmärgil, piiriülene tegutsemine, miinimumvarade olemasolu ja vajadus säilitada need põhimõtteliselt kogu sihtasutuse tegutsemisaja jooksul, eeskiri õigeaegsete väljamaksete kohta, minimaalne tegutsemisaeg ja sihtasutuse juhatusse või juhtorganitesse kuuluvatele liikmetele tasu maksmine;

| O. | arvestades, et väga oluline on võlausaldajate ja töötajate kaitse, mis tuleb tagada kogu sihtasutuse tegutsemisaja jooksul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et väga oluline on võlausaldajate ja töötajate kaitse, mis tuleb tagada kogu sihtasutuse tegutsemisaja jooksul;

| P. | arvestades, et töötajate esindatusega seoses tuleks tugevamalt viidata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivile 2009/38/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (uuesti sõnastatud)) (8), selgitamaks, et kohaldatakse menetluseeskirju nimetatud direktiivi alusel; arvestades lisaks sellele, et rikkumisi tuleks karmimalt karistada, seades näiteks Euroopa sihtasutuse registreerimise tingimuseks direktiivi 2009/38/EÜ nõuete täitmise kooskõlas nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) (9) artikli 11 lõikega 2; arvestades, et lisaks sellele on vajalikud sätted, mis puudutavad töötajate kaasamist Euroopa sihtasutuse organite töösse kooskõlas nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/86/EÜ (millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes) (10), et Euroopa sihtasutuse vormi ei saaks kuritarvitada selleks, et jätta töötajad ilma õigusest olla kaasatud või keelata neil sellise õiguse kasutamine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötajate esindatusega seoses tuleks tugevamalt viidata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivile 2009/38/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (uuesti sõnastatud)) (8), selgitamaks, et kohaldatakse menetluseeskirju nimetatud direktiivi alusel; arvestades lisaks sellele, et rikkumisi tuleks karmimalt karistada, seades näiteks Euroopa sihtasutuse registreerimise tingimuseks direktiivi 2009/38/EÜ nõuete täitmise kooskõlas nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) (9) artikli 11 lõikega 2; arvestades, et lisaks sellele on vajalikud sätted, mis puudutavad töötajate kaasamist Euroopa sihtasutuse organite töösse kooskõlas nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/86/EÜ (millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes) (10), et Euroopa sihtasutuse vormi ei saaks kuritarvitada selleks, et jätta töötajad ilma õigusest olla kaasatud või keelata neil sellise õiguse kasutamine;

| Q. | arvestades, et teretulnud oleks säte, mis käsitleks vabatahtlike esindatust Euroopa sihtasutuses, kuna asjaomases valdkonnas tegutseb 2,5 miljonit vabatahtlikku; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teretulnud oleks säte, mis käsitleks vabatahtlike esindatust Euroopa sihtasutuses, kuna asjaomases valdkonnas tegutseb 2,5 miljonit vabatahtlikku;

| R. | arvestades, et vabatahtlike üha suurenev esindatus sihtasutustes ja nende väärtuslik panus sihtasutuste töösse aitab sihtasutustel täita avaliku huviga seotud eesmärke; arvestades, et kuna üha suuremal hulgal noortel inimestel tuleb esimesed töökogemused omandada vabatahtliku tööga, oleks sihtasutustel kasulik vaagida vorme ja vahendeid, mis avaksid noortele juurdepääsu teabele, mis aitaks neil tulemuslikumalt töötada, näiteks Euroopa töönõukogu kaudu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vabatahtlike üha suurenev esindatus sihtasutustes ja nende väärtuslik panus sihtasutuste töösse aitab sihtasutustel täita avaliku huviga seotud eesmärke; arvestades, et kuna üha suuremal hulgal noortel inimestel tuleb esimesed töökogemused omandada vabatahtliku tööga, oleks sihtasutustel kasulik vaagida vorme ja vahendeid, mis avaksid noortele juurdepääsu teabele, mis aitaks neil tulemuslikumalt töötada, näiteks Euroopa töönõukogu kaudu;

| S. | arvestades, et tuleb täpsustada asjaolu, et Euroopa sihtasutuse registrijärgne asukoht ja juhatuse asukoht peavad olema ühes ja samas liikmesriigis, et vältida registrijärgse asukoha ja juhatuse asukoha või peamise tegevuskoha lahutamist ning lihtsustada järelevalvet, kuna Euroopa sihtasutuse üle teostab järelevalvet selle liikmesriigi järelevalveasutus, kus on Euroopa sihtasutuse registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tuleb täpsustada asjaolu, et Euroopa sihtasutuse registrijärgne asukoht ja juhatuse asukoht peavad olema ühes ja samas liikmesriigis, et vältida registrijärgse asukoha ja juhatuse asukoha või peamise tegevuskoha lahutamist ning lihtsustada järelevalvet, kuna Euroopa sihtasutuse üle teostab järelevalvet selle liikmesriigi järelevalveasutus, kus on Euroopa sihtasutuse registrijärgne asukoht;

| T. | arvestades, et Euroopa sihtasutuse eesmärgiks ei tohiks olla Euroopa erakondade rahastamine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa sihtasutuse eesmärgiks ei tohiks olla Euroopa erakondade rahastamine;

| U. | arvestades, et maksustamisel tuleks lähtuda Euroopa Kohtu väljatöötatud diskrimineerimise keelu põhimõttest; arvestades, et kõnealuses sektoris on teadmiseks võetud, et ettepanekus sisalduv võrdse maksustamise automaatse kohaldamise põhimõte suurendaks Euroopa sihtasutuse põhikirja atraktiivsust, kuna see vähendaks märkimisväärselt maksu- ja halduskoormust ning teeks põhikirjast midagi enamat kui üksnes tsiviilõiguse vahendi; arvestades aga, et nimetatud lähenemisviisile tundub nõukogus olevat tugev vastuseis, kuna liikmesriigid ei taha lubada sekkumist oma siseriiklikesse maksuseadustesse; arvestades, et seetõttu on ilmselt mõistlik mitte kõrvale heita muid võimalikke lahendusi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maksustamisel tuleks lähtuda Euroopa Kohtu väljatöötatud diskrimineerimise keelu põhimõttest; arvestades, et kõnealuses sektoris on teadmiseks võetud, et ettepanekus sisalduv võrdse maksustamise automaatse kohaldamise põhimõte suurendaks Euroopa sihtasutuse põhikirja atraktiivsust, kuna see vähendaks märkimisväärselt maksu- ja halduskoormust ning teeks põhikirjast midagi enamat kui üksnes tsiviilõiguse vahendi; arvestades aga, et nimetatud lähenemisviisile tundub nõukogus olevat tugev vastuseis, kuna liikmesriigid ei taha lubada sekkumist oma siseriiklikesse maksuseadustesse; arvestades, et seetõttu on ilmselt mõistlik mitte kõrvale heita muid võimalikke lahendusi;

| V. | arvestades, kui oluline on tagada, et selle olulise õigusakti üle peetavad läbirääkimised kulgeksid kiiresti, et sihtasutuste valdkond saaks kasutada seda uut vahendit, mida ilmselt kärsitusega oodatakse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, kui oluline on tagada, et selle olulise õigusakti üle peetavad läbirääkimised kulgeksid kiiresti, et sihtasutuste valdkond saaks kasutada seda uut vahendit, mida ilmselt kärsitusega oodatakse;

| 1. | julgustab liikmesriike kasutama olemasolevat võimalust, et teha tööd tervikliku, kõiki läbipaistvuse tagatisi hõlmava põhikirja kiire kehtestamise nimel, et kaotada takistused sihtasutuste piiriülesele tegevusele ja edendada selliste uute sihtasutuste loomist, mis vastavad ELis elavate inimeste vajadustele ja täidavad avalike hüvede või muude ühiskonna huvidega seotud ülesandeid; rõhutab, et sellise põhikirja loomine aitab kaasa Euroopa kodakondsuse rakendamisele ja on ettevalmistuseks Euroopa ühingu põhikirja loomisele; |
| --- | --- |

1.

julgustab liikmesriike kasutama olemasolevat võimalust, et teha tööd tervikliku, kõiki läbipaistvuse tagatisi hõlmava põhikirja kiire kehtestamise nimel, et kaotada takistused sihtasutuste piiriülesele tegevusele ja edendada selliste uute sihtasutuste loomist, mis vastavad ELis elavate inimeste vajadustele ja täidavad avalike hüvede või muude ühiskonna huvidega seotud ülesandeid; rõhutab, et sellise põhikirja loomine aitab kaasa Euroopa kodakondsuse rakendamisele ja on ettevalmistuseks Euroopa ühingu põhikirja loomisele;

| 2. | rõhutab, et Euroopa sihtasutus peaks kaasa aitama tõeliselt euroopaliku kultuuri ja identiteedi arengule; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa sihtasutus peaks kaasa aitama tõeliselt euroopaliku kultuuri ja identiteedi arengule;

| 3. | märgib, et kuigi Euroopa sihtasutus kujutab endast uut õiguslikku vormi, tuleks seda ettepaneku kohaselt rakendada liikmesriikides juba olemasolevate struktuuride kaudu; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kuigi Euroopa sihtasutus kujutab endast uut õiguslikku vormi, tuleks seda ettepaneku kohaselt rakendada liikmesriikides juba olemasolevate struktuuride kaudu;

| 4. | avaldab heameelt selle üle, et põhikirjaga määratakse läbipaistvuse, aruandluskohustuse, järelevalve ja rahaliste vahendite kasutamise miinimumnõuded, mis võiksid kodanike ja annetajate jaoks olla n-ö kvaliteedimärgiks ning tagaksid sellega usalduse Euroopa sihtasutuse suhtes ja stimuleeriksid sihtasutuste tegevust ELis, nii et sellest saaksid kasu kõik kodanikud; |
| --- | --- |

4.

avaldab heameelt selle üle, et põhikirjaga määratakse läbipaistvuse, aruandluskohustuse, järelevalve ja rahaliste vahendite kasutamise miinimumnõuded, mis võiksid kodanike ja annetajate jaoks olla n-ö kvaliteedimärgiks ning tagaksid sellega usalduse Euroopa sihtasutuse suhtes ja stimuleeriksid sihtasutuste tegevust ELis, nii et sellest saaksid kasu kõik kodanikud;

| 5. | rõhutab sihtasutuste võimalusi pakkuda töökohti noortele, kuna noorte seas on tööpuudus on jõudnud ärevust tekitavale tasemele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab sihtasutuste võimalusi pakkuda töökohti noortele, kuna noorte seas on tööpuudus on jõudnud ärevust tekitavale tasemele;

| 6. | nõuab, et määruses sätestataks, et sihtasutuse üle finantsjärelevalve volitusi omav liikmesriik tagaks, et sihtasutust juhitakse rangelt tema põhikirja kohaselt; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et määruses sätestataks, et sihtasutuse üle finantsjärelevalve volitusi omav liikmesriik tagaks, et sihtasutust juhitakse rangelt tema põhikirja kohaselt;

| 7. | märgib, et olemasolevate sihtasutuste ühendamise võimalust ei ole veel loodud; |
| --- | --- |

7.

märgib, et olemasolevate sihtasutuste ühendamise võimalust ei ole veel loodud;

| 8. | viitab seoses sellega vajadusele eriliselt tähtsustada sihtasutuse kestvust, tõsiseltvõetavust ja elujõulisust ning tulemuslikku järelevalvet sihtasutuse tegevuse üle, et panna alus usaldusele sihtasutuse vastu, ning palub nõukogul arvesse võtta järgmisi soovitusi ja muudatusettepanekuid:






  i) | sihtasutuse olemasolu vältel peaks tema varade väärtus olema vähemalt 25 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

8.

viitab seoses sellega vajadusele eriliselt tähtsustada sihtasutuse kestvust, tõsiseltvõetavust ja elujõulisust ning tulemuslikku järelevalvet sihtasutuse tegevuse üle, et panna alus usaldusele sihtasutuse vastu, ning palub nõukogul arvesse võtta järgmisi soovitusi ja muudatusettepanekuid:

i)

sihtasutuse olemasolu vältel peaks tema varade väärtus olema vähemalt 25 000 eurot;

| ii) | sihtasutuse kestus tuleks kõikides liikmesriikides jätta lahtiseks või siis – juhul kui see sihtasutuse põhikirjas eraldi sätestatakse – luuakse sihtasutus kindlaks ajaks, mille pikkus on vähemalt neli aastat; sihtasutuse loomine lühemaks ajaks, kuid mitte vähemaks kui kaheks aastaks, peaks olema lubatav vaid siis, kui see on piisavalt põhjendatud ja sihtasutuse eesmärgi täitmine on selle ajaga täielikult tagatud; |
| --- | --- |

ii)

sihtasutuse kestus tuleks kõikides liikmesriikides jätta lahtiseks või siis – juhul kui see sihtasutuse põhikirjas eraldi sätestatakse – luuakse sihtasutus kindlaks ajaks, mille pikkus on vähemalt neli aastat; sihtasutuse loomine lühemaks ajaks, kuid mitte vähemaks kui kaheks aastaks, peaks olema lubatav vaid siis, kui see on piisavalt põhjendatud ja sihtasutuse eesmärgi täitmine on selle ajaga täielikult tagatud;

| iii) | kui sihtasutuse põhikiri ei vasta enam sihtasutuse tegevusele, võib põhikirja muuta ja seda tohib teha sihtasutuse juhatus; kui sihtasutusel on artikli 31 kohaselt muid organeid, tuleb need organid kaasata põhikirja muutmise otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

iii)

kui sihtasutuse põhikiri ei vasta enam sihtasutuse tegevusele, võib põhikirja muuta ja seda tohib teha sihtasutuse juhatus; kui sihtasutusel on artikli 31 kohaselt muid organeid, tuleb need organid kaasata põhikirja muutmise otsuste tegemisse;

| iv) | selleks, et vältida sihtasutuses huvide konflikte asutajast sõltumatute organite, st selliste organite vahel, kellel ei ole asutajaga äri-, perekondlikke või muid sidemeid, tuleks vastavas sättes arvesse võtta komisjoni ettepanekut, kuid tuleks ka tunnistada, et sihtasutus võib olla loodud perekondlikul põhjal, mille eelduseks on suur usaldus asutaja ja juhtorgani liikmete vahel, nii et asutaja on veendunud, et sihtasutuse sihipärane tegevus on tagatud ka pärast tema surma; |
| --- | --- |

iv)

selleks, et vältida sihtasutuses huvide konflikte asutajast sõltumatute organite, st selliste organite vahel, kellel ei ole asutajaga äri-, perekondlikke või muid sidemeid, tuleks vastavas sättes arvesse võtta komisjoni ettepanekut, kuid tuleks ka tunnistada, et sihtasutus võib olla loodud perekondlikul põhjal, mille eelduseks on suur usaldus asutaja ja juhtorgani liikmete vahel, nii et asutaja on veendunud, et sihtasutuse sihipärane tegevus on tagatud ka pärast tema surma;

| v) | künnise määramisel selle kohta, millistelt sihtasutustelt tuleks nõuda raamatupidamisaruannete auditeerimist, tuleks võtta arvesse sihtasutuse varade kogumahtu, aastatulu ja töötajate arvu; künnisest allapoole jäävate sihtasutuste puhul on piisav raamatupidamisaruannete sõltumatu kontroll; |
| --- | --- |

v)

künnise määramisel selle kohta, millistelt sihtasutustelt tuleks nõuda raamatupidamisaruannete auditeerimist, tuleks võtta arvesse sihtasutuse varade kogumahtu, aastatulu ja töötajate arvu; künnisest allapoole jäävate sihtasutuste puhul on piisav raamatupidamisaruannete sõltumatu kontroll;

| vi) | põhikiri peaks sisaldama teavet vabatahtlike kohta; põhikirjas tuleks vabatahtlikku tegevust ka ühe juhtpõhimõttena esile tõsta; |
| --- | --- |

vi)

põhikiri peaks sisaldama teavet vabatahtlike kohta; põhikirjas tuleks vabatahtlikku tegevust ka ühe juhtpõhimõttena esile tõsta;

| vii) | tuleks lisada säte selle kohta, et sihtasutuse juhatuse või muude organite liikmetele makstava tasu suurus peab olema mõistlik ja proportsionaalne. tuleks kehtestada konkreetsed kriteeriumid tasu suuruse mõistlikkuse ja proportsionaalsuse kindlaksmääramise kohta; |
| --- | --- |

vii)

tuleks lisada säte selle kohta, et sihtasutuse juhatuse või muude organite liikmetele makstava tasu suurus peab olema mõistlik ja proportsionaalne. tuleks kehtestada konkreetsed kriteeriumid tasu suuruse mõistlikkuse ja proportsionaalsuse kindlaksmääramise kohta;

| viii) | töötajate esindatusega seoses tuleks laiendada ettepaneku artiklites 38 ja 39 osutatud läbirääkimismenetlust, nii et see hõlmaks ka töötajate osalemist Euroopa sihtasutuse organite töös, kuna ettepanekus viidatakse üksnes ELi sisesele töötajate teavitamisele ja nendega konsulteerimisele, lisaks praegu ettepaneku artiklites 38 ja 39 sisalduvale viitele Euroopa töönõukogu asutamise menetlustele tuleks – pidades silmas töötajate kaasamist sihtasutuse organite töösse – viidata ka nõukogu direktiivis 2001/86/EÜ osutatud menetlustele; |
| --- | --- |

viii)

töötajate esindatusega seoses tuleks laiendada ettepaneku artiklites 38 ja 39 osutatud läbirääkimismenetlust, nii et see hõlmaks ka töötajate osalemist Euroopa sihtasutuse organite töös, kuna ettepanekus viidatakse üksnes ELi sisesele töötajate teavitamisele ja nendega konsulteerimisele, lisaks praegu ettepaneku artiklites 38 ja 39 sisalduvale viitele Euroopa töönõukogu asutamise menetlustele tuleks – pidades silmas töötajate kaasamist sihtasutuse organite töösse – viidata ka nõukogu direktiivis 2001/86/EÜ osutatud menetlustele;

| ix) | tuleks säilitada säte ettepaneku artiklis 38 osutatud töötajate esindatuse kohta, samuti tuleks täpsustada mõistete „vabatahtlikud” ja „vabatahtlik tegevus” sisu; |
| --- | --- |

ix)

tuleks säilitada säte ettepaneku artiklis 38 osutatud töötajate esindatuse kohta, samuti tuleks täpsustada mõistete „vabatahtlikud” ja „vabatahtlik tegevus” sisu;

| x) | Euroopa sihtasutuse registrijärgne asukoht ja peakorteri asukoht peaksid tulemusliku järelevalve tagamise huvides olema selles liikmesriigis, kus sihtasutus on asutatud; |
| --- | --- |

x)

Euroopa sihtasutuse registrijärgne asukoht ja peakorteri asukoht peaksid tulemusliku järelevalve tagamise huvides olema selles liikmesriigis, kus sihtasutus on asutatud;

| xi) | ettepanekus peaks – asjaomase sektori ettepanekut arvesse võttes – piirduma tsiviilõiguse vahendiga, samas tuleks aga Euroopa Parlamendi ettepaneku kohaselt tugevdada teatavaid avaliku huvi mõistega seonduvaid põhielemente, nii nagu neid käsitatakse liikmesriikides, et lihtsustada võrdväärsuse tunnustamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

xi)

ettepanekus peaks – asjaomase sektori ettepanekut arvesse võttes – piirduma tsiviilõiguse vahendiga, samas tuleks aga Euroopa Parlamendi ettepaneku kohaselt tugevdada teatavaid avaliku huvi mõistega seonduvaid põhielemente, nii nagu neid käsitatakse liikmesriikides, et lihtsustada võrdväärsuse tunnustamist liikmesriikides;

| xii) | ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus tuleks muuta järgmiselt: |
| --- | --- |

xii)

ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus tuleks muuta järgmiselt:

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Juhatuse liikmed tagavad käesolevas määruses sätestatud kohustuste, põhikirja ning Euroopa sihtasutuse kõikide asjaomaste õiguslike ja eetiliste tegutsemis- ja käitumiseeskirjade järgimise. Selleks töötavad nad välja organisatsioonistruktuure ja sisemeetmeid, et vältida ja avastada eeskirjade rikkumisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Juhatuse liikmed tagavad käesolevas määruses sätestatud kohustuste, põhikirja ning Euroopa sihtasutuse kõikide asjaomaste õiguslike ja eetiliste tegutsemis- ja käitumiseeskirjade järgimise. Selleks töötavad nad välja organisatsioonistruktuure ja sisemeetmeid, et vältida ja avastada eeskirjade rikkumisi.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et FE saaks ühtse turu hüvesid täielikult ära kasutada, peaks tal olema võimalus viia oma registrijärgne asukoht ühest liikmesriigist teise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Selleks et FE saaks ühtse turu hüvesid täielikult ära kasutada, peaks tal olema võimalus viia oma registrijärgne asukoht ühest liikmesriigist teise.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | „varad” – kõik väärtuse loomiseks omatavad või kontrollitavad materiaalsed ja mittemateriaalsed vahendid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1)

„varad” – kõik väärtuse loomiseks omatavad või kontrollitavad materiaalsed ja mittemateriaalsed vahendid;

| 1) | „varad” – kõik
  majandusliku ja/või sotsiaalse
  väärtuse loomiseks omatavad või kontrollitavad materiaalsed ja mittemateriaalsed vahendid; |
| --- | --- |

1)

„varad” – kõik
  majandusliku ja/või sotsiaalse
  väärtuse loomiseks omatavad või kontrollitavad materiaalsed ja mittemateriaalsed vahendid;

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | „avaliku huvi eesmärgiga mitteseotud majandustegevus” – FE majandustegevus, mis ei ole otseselt seotud avalikes huvides tegutseva üksuse avaliku huvi eesmärgiga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2)

„avaliku huvi eesmärgiga mitteseotud majandustegevus” – FE majandustegevus, mis ei ole otseselt seotud avalikes huvides tegutseva üksuse avaliku huvi eesmärgiga;

| 2) | „avaliku huvi eesmärgiga mitteseotud majandustegevus” – FE majandustegevus
  (välja arvatud tavapärane varahaldus – investeerimine võlakirjadesse
  ,
  aktsiatesse või kinnisvarasse),
  mis ei ole otseselt seotud avalikes huvides tegutseva üksuse avaliku huvi eesmärgiga; |
| --- | --- |

2)

„avaliku huvi eesmärgiga mitteseotud majandustegevus” – FE majandustegevus
  (välja arvatud tavapärane varahaldus – investeerimine võlakirjadesse
  ,
  aktsiatesse või kinnisvarasse),
  mis ei ole otseselt seotud avalikes huvides tegutseva üksuse avaliku huvi eesmärgiga;

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5) | „avalikes huvides tegutsev üksus” – sihtasutus, mis tegutseb avaliku huvi eesmärgil, ja/või sarnane avalikes huvides tegutsev liikmeteta juriidiline isik, mis on asutatud ühe liikmesriigi õiguse kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5)

„avalikes huvides tegutsev üksus” – sihtasutus, mis tegutseb avaliku huvi eesmärgil, ja/või sarnane avalikes huvides tegutsev liikmeteta juriidiline isik, mis on asutatud ühe liikmesriigi õiguse kohaselt;

| 5) | „avalikes huvides tegutsev üksus” – sihtasutus, mis tegutseb
  üksnes
  avaliku huvi eesmärgil, ja/või sarnane avalikes huvides tegutsev liikmeteta juriidiline isik, mis on asutatud ühe liikmesriigi õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

5)

„avalikes huvides tegutsev üksus” – sihtasutus, mis tegutseb
  üksnes
  avaliku huvi eesmärgil, ja/või sarnane avalikes huvides tegutsev liikmeteta juriidiline isik, mis on asutatud ühe liikmesriigi õiguse kohaselt;

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | artikli 30 alusel ametisse nimetatud tegevjuhtide nimed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

artikli 30 alusel ametisse nimetatud tegevjuhtide nimed;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2 – sissejuhatus

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| FE võib asutada ja tema varasid tagasivõtmatult kasutada üksnes
  järgmistel eesmärkidel
  : | FE võib asutada ja tema varasid tagasivõtmatult kasutada üksnes
  ühel või mitmel järgmistest eesmärkidest
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

FE võib asutada ja tema varasid tagasivõtmatult kasutada üksnes
  järgmistel eesmärkidel
  :

FE võib asutada ja tema varasid tagasivõtmatult kasutada üksnes
  ühel või mitmel järgmistest eesmärkidest
  :

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2 – punkt s a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (sa) | terrorismi ja vägivalla ohvrite toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(sa)

terrorismi ja vägivalla ohvrite toetamine;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2 – punkt s b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (sb) | religioonidevahelise dialoogi edendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(sb)

religioonidevahelise dialoogi edendamine.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  FE ei maksa ühelegi isikule ebaproportsionaalset hüvitist ega hüvita kellelegi kulusid, mis ei vasta avaliku huvi eesmärgile. FE ei täida oma avaliku huvi eesmärki, kui ta toob kasu vaid piiratud hulgale üksikisikutele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  FE ei maksa ühelegi isikule ebaproportsionaalset hüvitist ega hüvita kellelegi kulusid, mis ei vasta avaliku huvi eesmärgile. FE ei täida oma avaliku huvi eesmärki, kui ta toob kasu vaid piiratud hulgale üksikisikutele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| FE tegutseb
  registreerimise ajal
  või tema põhikirjas on
  registreerimise ajal
  ette nähtud tegutsemine vähemalt kahes liikmesriigis. | FE tegutseb või
  vähemalt
  tema põhikirjas on ette nähtud tegutsemine vähemalt kahes liikmesriigis.
  Kui FE-l on oma registreerimise ajal põhikirjaliseks eesmärgiks üksnes tegutsemine vähemalt kahes liikmesriigis, peab FE sel ajal usutavalt tõendama, et ta hakkab hiljemalt kahe aasta jooksul vähemalt kahes liikmesriigis tegutsema. Selline ajaline piir ei kehti juhul, kui FE eesmärgi saavutamise seisukohalt tundub olevat õigustatud ja proportsionaalne alustada tegevust hiljem. Igal juhul on FE kohustatud oma tegutsemisaja jooksul alustama tegevust vähemalt kahes liikmesriigis ja seda tegevust alal hoidma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

FE tegutseb
  registreerimise ajal
  või tema põhikirjas on
  registreerimise ajal
  ette nähtud tegutsemine vähemalt kahes liikmesriigis.

FE tegutseb või
  vähemalt
  tema põhikirjas on ette nähtud tegutsemine vähemalt kahes liikmesriigis.
  Kui FE-l on oma registreerimise ajal põhikirjaliseks eesmärgiks üksnes tegutsemine vähemalt kahes liikmesriigis, peab FE sel ajal usutavalt tõendama, et ta hakkab hiljemalt kahe aasta jooksul vähemalt kahes liikmesriigis tegutsema. Selline ajaline piir ei kehti juhul, kui FE eesmärgi saavutamise seisukohalt tundub olevat õigustatud ja proportsionaalne alustada tegevust hiljem. Igal juhul on FE kohustatud oma tegutsemisaja jooksul alustama tegevust vähemalt kahes liikmesriigis ja seda tegevust alal hoidma.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   FE varade väärtus on võrdne vähemalt 25 000 euroga. | 2.   FE varade väärtus on võrdne vähemalt 25 000 euroga.
  FE säilitab nimetatud miinimumvarad kogu oma tegutsemisaja jooksul, välja arvatud juhul, kui FE on artikli 12 lõike 2 kohaselt asutatud kindlaksmääratud ajaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   FE varade väärtus on võrdne vähemalt 25 000 euroga.

2.   FE varade väärtus on võrdne vähemalt 25 000 euroga.
  FE säilitab nimetatud miinimumvarad kogu oma tegutsemisaja jooksul, välja arvatud juhul, kui FE on artikli 12 lõike 2 kohaselt asutatud kindlaksmääratud ajaks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | FE kulutab 70 % majandusaastal saadud sissetulekust järgmise nelja aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui põhikirjas on kindlaks määratud konkreetne projekt, mis viiakse ellu järgmise kuue aasta jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

FE kulutab 70 % majandusaastal saadud sissetulekust järgmise nelja aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui põhikirjas on kindlaks määratud konkreetne projekt, mis viiakse ellu järgmise kuue aasta jooksul.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   FE asutatakse kindlaksmääramata ajaks või kui see on sõnaselgelt sätestatud FE põhikirjas, kindlaksmääratud ajaks, mille pikkus on vähemalt kaks aastat. | 2.   FE asutatakse kindlaksmääramata ajaks või kui see on sõnaselgelt sätestatud FE põhikirjas, kindlaksmääratud ajaks, mille pikkus on vähemalt neli aastat.
  Juhul kui piiratud ajavahemik on FE eesmärkide saavutamiseks kohane ning see on nõuetekohaselt põhjendatud, võib FE asutada kindlaksmääratud ajaks, mille pikkus on vähemalt kaks aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   FE asutatakse kindlaksmääramata ajaks või kui see on sõnaselgelt sätestatud FE põhikirjas, kindlaksmääratud ajaks, mille pikkus on vähemalt kaks aastat.

2.   FE asutatakse kindlaksmääramata ajaks või kui see on sõnaselgelt sätestatud FE põhikirjas, kindlaksmääratud ajaks, mille pikkus on vähemalt neli aastat.
  Juhul kui piiratud ajavahemik on FE eesmärkide saavutamiseks kohane ning see on nõuetekohaselt põhjendatud, võib FE asutada kindlaksmääratud ajaks, mille pikkus on vähemalt kaks aastat.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | teave töötajate kaasamise korra kindlaksmääramise kohta vastavalt direktiivile 2009/38/EÜ. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(da)

teave töötajate kaasamise korra kindlaksmääramise kohta vastavalt direktiivile 2009/38/EÜ.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Pädev asutus kohaldab ühinemistaotluse läbivaatamisel sarnast korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks ühinemistaotlusega, mille tulemusel luuakse riiklik avalikes huvides tegutsev üksus. | 3.   Pädev asutus kohaldab ühinemistaotluse läbivaatamisel sarnast korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks ühinemistaotlusega, mille tulemusel luuakse riiklik avalikes huvides tegutsev üksus.
  Pädev asutus lükkab piiriülese ühinemistaotluse kohustuslikus korras tagasi üksnes juhul, kui lõikes 2 osutatud dokumendid ei vasta käesoleva määruse nõuetele või kui võlausaldajate ja töötajate õigused ei ole piisavalt kaitstud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Pädev asutus kohaldab ühinemistaotluse läbivaatamisel sarnast korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks ühinemistaotlusega, mille tulemusel luuakse riiklik avalikes huvides tegutsev üksus.

3.   Pädev asutus kohaldab ühinemistaotluse läbivaatamisel sarnast korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks ühinemistaotlusega, mille tulemusel luuakse riiklik avalikes huvides tegutsev üksus.
  Pädev asutus lükkab piiriülese ühinemistaotluse kohustuslikus korras tagasi üksnes juhul, kui lõikes 2 osutatud dokumendid ei vasta käesoleva määruse nõuetele või kui võlausaldajate ja töötajate õigused ei ole piisavalt kaitstud.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   FE võib asutada liikmesriigis seaduslikult asutatud, avalikes huvides tegutseva üksuse ümberkujundamise teel, tingimusel et see
  on ümberkujundatava üksuse põhikirja kohaselt lubatud
  . | 1.   FE võib asutada liikmesriigis seaduslikult asutatud, avalikes huvides tegutseva üksuse ümberkujundamise teel, tingimusel et see
  ei ole põhikirjas selgesõnaliselt keelatud ega asutaja tahtega vastuolus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   FE võib asutada liikmesriigis seaduslikult asutatud, avalikes huvides tegutseva üksuse ümberkujundamise teel, tingimusel et see
  on ümberkujundatava üksuse põhikirja kohaselt lubatud
  .

1.   FE võib asutada liikmesriigis seaduslikult asutatud, avalikes huvides tegutseva üksuse ümberkujundamise teel, tingimusel et see
  ei ole põhikirjas selgesõnaliselt keelatud ega asutaja tahtega vastuolus
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Pädev asutus kohaldab ümberkujundamistaotluse läbivaatamisel samasugust korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks avalikes huvides tegutseva üksuse põhikirja muutmise taotlusega. | 3.   Pädev asutus kohaldab ümberkujundamistaotluse läbivaatamisel samasugust korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks avalikes huvides tegutseva üksuse põhikirja muutmise taotlusega.
  Pädev asutus lükkab ümberkujundamistaotluse kohustuslikus korras tagasi üksnes juhul, kui lõikes 2 osutatud dokumendid ei vasta käesoleva määruse nõuetele või kui võlausaldajate ja töötajate õigused ei ole piisavalt kaitstud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Pädev asutus kohaldab ümberkujundamistaotluse läbivaatamisel samasugust korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks avalikes huvides tegutseva üksuse põhikirja muutmise taotlusega.

3.   Pädev asutus kohaldab ümberkujundamistaotluse läbivaatamisel samasugust korda ja põhimõtteid nagu siis, kui tegemist oleks avalikes huvides tegutseva üksuse põhikirja muutmise taotlusega.
  Pädev asutus lükkab ümberkujundamistaotluse kohustuslikus korras tagasi üksnes juhul, kui lõikes 2 osutatud dokumendid ei vasta käesoleva määruse nõuetele või kui võlausaldajate ja töötajate õigused ei ole piisavalt kaitstud.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui kehtiv põhikiri ei sobi enam FE toimimiseks, võib juhatus teha otsuse põhikirja muutmise kohta. | 1.   Kui kehtiv põhikiri ei sobi enam FE toimimiseks, võib juhatus teha otsuse põhikirja muutmise kohta.
  Kui FE-l on artikli 31 kohaselt muid organeid, tuleb need organid põhikirja muutmise üle otsustamisse kaasata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui kehtiv põhikiri ei sobi enam FE toimimiseks, võib juhatus teha otsuse põhikirja muutmise kohta.

1.   Kui kehtiv põhikiri ei sobi enam FE toimimiseks, võib juhatus teha otsuse põhikirja muutmise kohta.
  Kui FE-l on artikli 31 kohaselt muid organeid, tuleb need organid põhikirja muutmise üle otsustamisse kaasata.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | kui asutavad organisatsioonid on juriidilised isikud, siis nende nimi, tegevusalad ja
  aadress
  , või sarnane asjakohane teave avaliku sektori asutuste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

kui asutavad organisatsioonid on juriidilised isikud, siis nende nimi, tegevusalad ja
  aadress
  , või sarnane asjakohane teave avaliku sektori asutuste kohta;

| (g) | kui
  asutajad on füüsilised isikud, siis iga asutaja ees- ja perekonnanimi ning aadress; kui
  asutavad organisatsioonid on juriidilised isikud, siis nende nimi, tegevusalad ja
  asukoht
  , või sarnane asjakohane teave avaliku sektori asutuste kohta; |
| --- | --- |

(g)

kui
  asutajad on füüsilised isikud, siis iga asutaja ees- ja perekonnanimi ning aadress; kui
  asutavad organisatsioonid on juriidilised isikud, siis nende nimi, tegevusalad ja
  asukoht
  , või sarnane asjakohane teave avaliku sektori asutuste kohta;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  FE-d ei saa registreerida enne, kui on tõendatud, et järgitakse käesoleva määruse V peatükist tulenevaid kohustusi seoses töötajate osalemisega FE töös. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  FE-d ei saa registreerida enne, kui on tõendatud, et järgitakse käesoleva määruse V peatükist tulenevaid kohustusi seoses töötajate osalemisega FE töös.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Asutaja ja teised juhatuse liikmed, kes võivad olla asutajaga või üksteisega äri-, pere- või muudes suhetes, mille tõttu võib tekkida nende otsustusvõimet kahjustav
  tegelik või potentsiaalne
  huvide konflikt, ei tohi moodustada enamikku juhatuse liikmetest. | 1.   Asutaja ja teised juhatuse liikmed, kes võivad olla asutajaga või üksteisega äri-, pere- või muudes suhetes, mille tõttu võib tekkida nende otsustusvõimet kahjustav huvide konflikt, ei tohi moodustada enamikku juhatuse liikmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Asutaja ja teised juhatuse liikmed, kes võivad olla asutajaga või üksteisega äri-, pere- või muudes suhetes, mille tõttu võib tekkida nende otsustusvõimet kahjustav
  tegelik või potentsiaalne
  huvide konflikt, ei tohi moodustada enamikku juhatuse liikmetest.

1.   Asutaja ja teised juhatuse liikmed, kes võivad olla asutajaga või üksteisega äri-, pere- või muudes suhetes, mille tõttu võib tekkida nende otsustusvõimet kahjustav huvide konflikt, ei tohi moodustada enamikku juhatuse liikmetest.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   FE asutajale, juhatuse või nõukogu liikmele, tegevjuhile ega audiitorile ei tohi anda
  otseseid ega kaudseid
  soodustusi, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks FEs, ja neid soodustusi ei tohi laiendada ühelegi nendega äri- või lähedastes peresuhetes olevale isikule. | 3.   FE asutajale, juhatuse või nõukogu liikmele, tegevjuhile ega audiitorile ei tohi anda soodustusi, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks FEs, ja neid soodustusi ei tohi laiendada ühelegi nendega äri- või lähedastes peresuhetes olevale isikule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   FE asutajale, juhatuse või nõukogu liikmele, tegevjuhile ega audiitorile ei tohi anda
  otseseid ega kaudseid
  soodustusi, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks FEs, ja neid soodustusi ei tohi laiendada ühelegi nendega äri- või lähedastes peresuhetes olevale isikule.

3.   FE asutajale, juhatuse või nõukogu liikmele, tegevjuhile ega audiitorile ei tohi anda soodustusi, välja arvatud juhul, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks FEs, ja neid soodustusi ei tohi laiendada ühelegi nendega äri- või lähedastes peresuhetes olevale isikule.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   FE koostab ja esitab pädevale riiklikule registrile ja järelevalveasutusele raamatupidamise aastaaruande ning iga-aastase tegevusaruande kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   FE koostab ja esitab pädevale riiklikule registrile ja järelevalveasutusele raamatupidamise aastaaruande ning iga-aastase tegevusaruande kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   FE raamatupidamise aastaaruannet auditeerib üks või mitu isikut, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide kohaselt volitatud teostama kohustuslikku auditit. | 4.   FE raamatupidamise aastaaruannet auditeerib üks või mitu isikut, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide kohaselt volitatud teostama kohustuslikku auditit juhul, kui FE ületab üht järgmistes kriteeriumides osutatud piirmäära: |
| | a) | aastasissetulek 2 miljonit eurot või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   FE raamatupidamise aastaaruannet auditeerib üks või mitu isikut, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide kohaselt volitatud teostama kohustuslikku auditit.

4.   FE raamatupidamise aastaaruannet auditeerib üks või mitu isikut, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide kohaselt volitatud teostama kohustuslikku auditit juhul, kui FE ületab üht järgmistes kriteeriumides osutatud piirmäära:

a)

aastasissetulek 2 miljonit eurot või

| b) | varade väärtus 200 000 eurot või |
| --- | --- |

b)

varade väärtus 200 000 eurot või

| c) | keskmiselt 50 töötajat majandusaasta jooksul. |
| --- | --- |

c)

keskmiselt 50 töötajat majandusaasta jooksul.

FE-de puhul, kes ei ületa ühtki nimetatud kriteeriumides osutatud piirmäära, võib audiitori asemel kasutada sõltumatut kontrollijat.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Juhatuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud raamatupidamise aastaaruanne
  koos
  auditeerimise eest vastutava isiku
  järeldusotsusega ja tegevusaruanne
  avalikustatakse. | 5.   Juhatuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud raamatupidamise aastaaruanne
  ja tegevusaruanne avalikustatakse.
  Auditeerimise eest vastutava isiku
  järeldusotsus
  avalikustatakse
  registrijärgse asukoha liikmesriigi eeskirjade kohaselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Juhatuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud raamatupidamise aastaaruanne
  koos
  auditeerimise eest vastutava isiku
  järeldusotsusega ja tegevusaruanne
  avalikustatakse.

5.   Juhatuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud raamatupidamise aastaaruanne
  ja tegevusaruanne avalikustatakse.
  Auditeerimise eest vastutava isiku
  järeldusotsus
  avalikustatakse
  registrijärgse asukoha liikmesriigi eeskirjade kohaselt
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| FE registrijärgne asukoht ja tema juhatuse asukoht
  või
  peamine tegevuskoht on
  Euroopa Liidus. | FE registrijärgne asukoht
  on Euroopa Liidus
  ja
  nimelt selles liikmesriigis, kus on
  tema juhatuse asukoht
  ja
  peamine tegevuskoht
  . FE tegevus peab toimuma vähemalt kahes liikmesriigis, sealhulgas oluline tegevus selles liikmesriigis, kus
  on
  tema registrijärgne asukoht ja juhatus, kuid FE võib arendada tegevust ka väljaspool ELi |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

FE registrijärgne asukoht ja tema juhatuse asukoht
  või
  peamine tegevuskoht on
  Euroopa Liidus.

FE registrijärgne asukoht
  on Euroopa Liidus
  ja
  nimelt selles liikmesriigis, kus on
  tema juhatuse asukoht
  ja
  peamine tegevuskoht
  . FE tegevus peab toimuma vähemalt kahes liikmesriigis, sealhulgas oluline tegevus selles liikmesriigis, kus
  on
  tema registrijärgne asukoht ja juhatus, kuid FE võib arendada tegevust ka väljaspool ELi

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | üleviimise võimalik mõju töötajate osalusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

üleviimise võimalik mõju töötajate osalusele.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib üleviimisest keelduda üksnes juhul, kui eelmises lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud. | Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib üleviimisest keelduda üksnes juhul, kui eelmises lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud;
  samuti keeldub asutus üleviimisest juhul, kui võlausaldajate ja töötajate õigused ei ole piisavalt kaitstud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib üleviimisest keelduda üksnes juhul, kui eelmises lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud.

Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib üleviimisest keelduda üksnes juhul, kui eelmises lõigus osutatud tingimused ei ole täidetud;
  samuti keeldub asutus üleviimisest juhul, kui võlausaldajate ja töötajate õigused ei ole piisavalt kaitstud.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2 – lõigud 1 ja 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuni 200 töötajaga
  FE asutab Euroopa töönõukogu vähemalt kahes liikmesriigis
  asuva vähemalt 20 töötaja või nende
  esindajate taotlusel. | FE asutab Euroopa töönõukogu vähemalt
  10 % töötajate (kes asuvad vähemalt
  kahes liikmesriigis
  ) taotlusel või kõnealuste töötajate
  esindajate taotlusel. |
| Rohkem kui 200 töötajaga FE asutab Euroopa töönõukogu vähemalt 10 % töötajate (kes asuvad vähemalt kahes liikmesriigis) taotlusel või kõnealuste töötajate esindajate taotlusel. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kuni 200 töötajaga
  FE asutab Euroopa töönõukogu vähemalt kahes liikmesriigis
  asuva vähemalt 20 töötaja või nende
  esindajate taotlusel.

FE asutab Euroopa töönõukogu vähemalt
  10 % töötajate (kes asuvad vähemalt
  kahes liikmesriigis
  ) taotlusel või kõnealuste töötajate
  esindajate taotlusel.

Rohkem kui 200 töötajaga FE asutab Euroopa töönõukogu vähemalt 10 % töötajate (kes asuvad vähemalt kahes liikmesriigis) taotlusel või kõnealuste töötajate esindajate taotlusel.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa töönõukogu asutamise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/38/EÜ I lisa punkti 1 alapunktides a–e sätestatud täiendavaid nõudeid käsitlevaid riiklikke meetmeid. | Euroopa töönõukogu asutamise suhtes kohaldatakse
  direktiivi 2009/38/EÜ artikleid 5 ja 6 ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/38/EÜ I lisa punkti 1 alapunktides a–e sätestatud täiendavaid nõudeid käsitlevaid riiklikke meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa töönõukogu asutamise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/38/EÜ I lisa punkti 1 alapunktides a–e sätestatud täiendavaid nõudeid käsitlevaid riiklikke meetmeid.

Euroopa töönõukogu asutamise suhtes kohaldatakse
  direktiivi 2009/38/EÜ artikleid 5 ja 6 ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/38/EÜ I lisa punkti 1 alapunktides a–e sätestatud täiendavaid nõudeid käsitlevaid riiklikke meetmeid.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  FE ametlikus vabatahtlikus tegevuses pikemat aega osalevate vabatahtlike esindajatele antakse Euroopa töönõukogus vaatleja staatus. Iga liikmesriigi kohta, kus tegutseb vähemalt kümme sellist vabatahtlikku, peab olema vähemalt üks esindaja. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  FE ametlikus vabatahtlikus tegevuses pikemat aega osalevate vabatahtlike esindajatele antakse Euroopa töönõukogus vaatleja staatus. Iga liikmesriigi kohta, kus tegutseb vähemalt kümme sellist vabatahtlikku, peab olema vähemalt üks esindaja.

välja jäetud

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui FE võlausaldajatele on täielikult tasutud, kantakse FE ülejäänud varad üle sarnase avaliku huvi eesmärgil tegutsevale üksusele või kasutatakse neid muul viisil sellisel avaliku huvi eesmärgil, mis on võimalikult sarnane FE asutamise eesmärgiga. | 2.   Kui FE võlausaldajatele on täielikult tasutud, kantakse FE ülejäänud varad üle sarnase avaliku huvi eesmärgil tegutsevale üksusele
  , mille asukoht on samas liikmesriigis, kus see on registreeritud,
  või kasutatakse neid muul viisil sellisel avaliku huvi eesmärgil, mis on võimalikult sarnane FE asutamise eesmärgiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui FE võlausaldajatele on täielikult tasutud, kantakse FE ülejäänud varad üle sarnase avaliku huvi eesmärgil tegutsevale üksusele või kasutatakse neid muul viisil sellisel avaliku huvi eesmärgil, mis on võimalikult sarnane FE asutamise eesmärgiga.

2.   Kui FE võlausaldajatele on täielikult tasutud, kantakse FE ülejäänud varad üle sarnase avaliku huvi eesmärgil tegutsevale üksusele
  , mille asukoht on samas liikmesriigis, kus see on registreeritud,
  või kasutatakse neid muul viisil sellisel avaliku huvi eesmärgil, mis on võimalikult sarnane FE asutamise eesmärgiga.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga liikmesriik määrab järelevalveasutuse, kes teostab järelevalvet kõnealuses liikmesriigis registreeritud FEde üle, ja teatab sellest komisjonile. | Iga liikmesriik määrab omal valikul vähemalt ühe asutuse, kes vastutab tõhusa järelevalve teostamise eest kõnealuses liikmesriigis registreeritud FEde üle, ja teatab sellest komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Iga liikmesriik määrab järelevalveasutuse, kes teostab järelevalvet kõnealuses liikmesriigis registreeritud FEde üle, ja teatab sellest komisjonile.

Iga liikmesriik määrab omal valikul vähemalt ühe asutuse, kes vastutab tõhusa järelevalve teostamise eest kõnealuses liikmesriigis registreeritud FEde üle, ja teatab sellest komisjonile.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 187.

(2)  EKL 2006, lk I-8203.

(3)  EKL 2009, lk I-359.

(4)  EKL 2011, lk I-497.

(5)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(6)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 57.

(7)  ELT C 17, 19.1.2013, lk 81.

(8)  ELT L 122, 16.5.2009, lk 28.

(9)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

(10)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Sinine majanduskasv – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamine ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta aruannet ELi integreeritud merenduspoliitika edusammude kohta (COM(2012)0491) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta aruannet ELi integreeritud merenduspoliitika edusammude kohta (COM(2012)0491) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2012)0255),

| — | võttes arvesse 8. oktoobri 2012. aasta Limassoli deklaratsiooni majanduskasvu ja töökohtade loomise merenduskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. oktoobri 2012. aasta Limassoli deklaratsiooni majanduskasvu ja töökohtade loomise merenduskava kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, mis jõustus 16. novembril 1994. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, mis jõustus 16. novembril 1994. aastal,

| — | võttes arvesse ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik (COM(2013)0133),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 31. oktoobri 2012. aasta töödokumenti „Ülevaade mereprahiga seonduvast ELi poliitikast, õigusaktidest ja algatustest” (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 31. oktoobri 2012. aasta töödokumenti „Ülevaade mereprahiga seonduvast ELi poliitikast, õigusaktidest ja algatustest” (SWD(2012)0365),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni” (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni” (COM(2012)0473),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (COM(2010)0352); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (COM(2010)0352);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist „Teatis ja tegevuskava, mille eesmärk on luua Euroopa piirideta meretranspordiruum” (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatist „Teatis ja tegevuskava, mille eesmärk on luua Euroopa piirideta meretranspordiruum” (COM(2009)0010),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta rohelist raamatut „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta rohelist raamatut „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” (COM(2006)0275),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (3),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni regionaalarengu aspektide ja turismi mõju kohta rannikualadele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni regionaalarengu aspektide ja turismi mõju kohta rannikualadele (4),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika kohta: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas”,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari 2013. aasta arvamust „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari 2013. aasta arvamust „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A7-0209/2013),

| A. | arvestades, et üle 70 % maakera pinnast on kaetud ookeanide ja meredega, millel võib olla väga oluline osa niisuguste ELi ees seisvate pikaajaliste ülesannete lahendamisel nagu kliimamuutus ja üleilmne konkurentsivõime; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üle 70 % maakera pinnast on kaetud ookeanide ja meredega, millel võib olla väga oluline osa niisuguste ELi ees seisvate pikaajaliste ülesannete lahendamisel nagu kliimamuutus ja üleilmne konkurentsivõime;

| B. | arvestades, et ELis on kuus suurt rannikuala (Atlandi ookeani, Põhjamere, Läänemere, Musta mere ja Vahemerega piirnevad ning äärepoolseimad piirkonnad), mis erinevad territoriaalsete ressursside ja seal toimuva tegevuse poolest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELis on kuus suurt rannikuala (Atlandi ookeani, Põhjamere, Läänemere, Musta mere ja Vahemerega piirnevad ning äärepoolseimad piirkonnad), mis erinevad territoriaalsete ressursside ja seal toimuva tegevuse poolest;

| C. | arvestades, et ligikaudu pool Euroopa elanikkonnast elab Euroopa 89 000 km pikkusel rannikualal ning seetõttu on oluline, et piirkondlikud ja kohalikud asutused riiklike poliitikameetmete rakendamisel seda demograafilist survet arvesse võtaksid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ligikaudu pool Euroopa elanikkonnast elab Euroopa 89 000 km pikkusel rannikualal ning seetõttu on oluline, et piirkondlikud ja kohalikud asutused riiklike poliitikameetmete rakendamisel seda demograafilist survet arvesse võtaksid;

| D. | arvestades, et tehniline progress ja jätkusuutliku kasvu uute allikate otsingud paisutavad meremajandust 2020. aastaks eeldatavasti 590 miljoni euroni ja valdkonna töökohtade arvu 7 miljonini; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tehniline progress ja jätkusuutliku kasvu uute allikate otsingud paisutavad meremajandust 2020. aastaks eeldatavasti 590 miljoni euroni ja valdkonna töökohtade arvu 7 miljonini;

| E. | arvestades, et inimtegevuse prognoositava laienemise eest peab lõivu maksma habras merekeskkond, kus üksnes 10 % mereelupaikadest ja 2 % mereliikidest on kahjustamata, mis näitab, et meremajandus ei tohiks kahjustada merekeskkonna kestlikkust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimtegevuse prognoositava laienemise eest peab lõivu maksma habras merekeskkond, kus üksnes 10 % mereelupaikadest ja 2 % mereliikidest on kahjustamata, mis näitab, et meremajandus ei tohiks kahjustada merekeskkonna kestlikkust;

| F. | arvestades, et investeeringud loodus- ja inimkapitali on väga olulised, et lahendada mitmeid probleeme, eelkõige neid, mis on seotud inimtegevuse majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkusega, hea keskkonnaseisundi tagamise ja kliimamuutusega kohanemisega, et võidelda rannikualade erosiooni ja merede hapestumise vastu ja säilitada bioloogilist mitmekesisust, võttes arvesse, et terved ja tootlikud ökosüsteemid on kestliku ning konkurentsivõimelise meremajanduse arenguks hädavajalikud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et investeeringud loodus- ja inimkapitali on väga olulised, et lahendada mitmeid probleeme, eelkõige neid, mis on seotud inimtegevuse majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkusega, hea keskkonnaseisundi tagamise ja kliimamuutusega kohanemisega, et võidelda rannikualade erosiooni ja merede hapestumise vastu ja säilitada bioloogilist mitmekesisust, võttes arvesse, et terved ja tootlikud ökosüsteemid on kestliku ning konkurentsivõimelise meremajanduse arenguks hädavajalikud;

| G. | arvestades, et meremajanduse kasvu kesksete valdkondade keskkonnamõju suurus ja ulatus on väga ebakindel ja võib olla kahjulik, arvestades meie piiratud teadmisi mereökosüsteemide keerukuse kohta, ja seonduvate otsuste tegemisel tuleb seetõttu juhinduda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud ettevaatuspõhimõttest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meremajanduse kasvu kesksete valdkondade keskkonnamõju suurus ja ulatus on väga ebakindel ja võib olla kahjulik, arvestades meie piiratud teadmisi mereökosüsteemide keerukuse kohta, ja seonduvate otsuste tegemisel tuleb seetõttu juhinduda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 sätestatud ettevaatuspõhimõttest;

| H. | arvestades, et ranniku- ja merenduspoliitika sektor tuleks lisada 2014.–2020. aasta programmitöö üldraamistikku, pidades ühtlasi silmas strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ranniku- ja merenduspoliitika sektor tuleks lisada 2014.–2020. aasta programmitöö üldraamistikku, pidades ühtlasi silmas strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärkide saavutamist;

| I. | arvestades, et ranniku- ja saarepiirkondade aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärki peab toetama nendele piirkondadele iseloomulike süsteemsete ja struktuuriliste puuduste põhjalik analüüs; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ranniku- ja saarepiirkondade aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärki peab toetama nendele piirkondadele iseloomulike süsteemsete ja struktuuriliste puuduste põhjalik analüüs;

| J. | arvestades, et ELi saartesüsteem peab kandma seoses meretranspordiga märkimisväärselt suuremaid kulusid kui ELi teised rannikupiirkonnad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi saartesüsteem peab kandma seoses meretranspordiga märkimisväärselt suuremaid kulusid kui ELi teised rannikupiirkonnad;

| K. | arvestades, et turismi hooajalisus kahjustab tugevalt ranniku- ja saarepiirkondade arengut ning tuleks välja töötada ad hoc strateegia selle nähtuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et turismi hooajalisus kahjustab tugevalt ranniku- ja saarepiirkondade arengut ning tuleks välja töötada ad hoc strateegia selle nähtuse vastu võitlemiseks;

| L. | arvestades, et on vaja kooskõlastada makropiirkondlikud strateegiad ja vastavad ELi merepiirkondade tegevuskavad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on vaja kooskõlastada makropiirkondlikud strateegiad ja vastavad ELi merepiirkondade tegevuskavad;

| M. | arvestades, et käesolev raport kujutab endast Euroopa Parlamendi tegevuskava sinise majanduskasvu edendamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et käesolev raport kujutab endast Euroopa Parlamendi tegevuskava sinise majanduskasvu edendamiseks;

Üldine raamistik

| 1. | kiidab heaks komisjoni teatise sinise majanduskasvu kohta, mis kujutab endast strateegia „Euroopa 2020” meremõõdet ning näitab selgelt meremajanduse potentsiaali aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu vallas ja tööhõivevõimaluste loomisel; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni teatise sinise majanduskasvu kohta, mis kujutab endast strateegia „Euroopa 2020” meremõõdet ning näitab selgelt meremajanduse potentsiaali aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu vallas ja tööhõivevõimaluste loomisel;

| 2. | kiidab heaks komisjoni aruande ELi integreeritud merenduspoliitika edusammude kohta, kordab oma toetusavaldust sellele ning rõhutab, et sellise poliitika edendamine on sinise majanduskasvu tugevdamise esmatähtis vahend; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks komisjoni aruande ELi integreeritud merenduspoliitika edusammude kohta, kordab oma toetusavaldust sellele ning rõhutab, et sellise poliitika edendamine on sinise majanduskasvu tugevdamise esmatähtis vahend;

| 3. | võtab teadmiseks, et mered ja ookeanid on ülemaailmses majanduskasvus edaspidi üha kesksemal kohal; on seisukohal, et sinise majanduskasvu strateegia edendab integreeritud merenduspoliitika osana koostoimet ja kooskõlastatud poliitikat, luues seeläbi Euroopa lisaväärtust ja aidates kaasa uute töökohtade loomisele merendussektoris; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et mered ja ookeanid on ülemaailmses majanduskasvus edaspidi üha kesksemal kohal; on seisukohal, et sinise majanduskasvu strateegia edendab integreeritud merenduspoliitika osana koostoimet ja kooskõlastatud poliitikat, luues seeläbi Euroopa lisaväärtust ja aidates kaasa uute töökohtade loomisele merendussektoris;

| 4. | märgib, et liidu meremajandussektori konkurentsivõime suurendamiseks maailmaturul tuleb kohalikel, piirkondlikel, riiklikel ja Euroopa asutustel luua kasvu jaoks vajalikud tingimused – kehtestada mereruumi planeerimise süsteemid, uuendada taristut, võimaldada juurdepääs professionaalsetele oskustele ja tagada rahastamine; rõhutab, kui tähtis on eri tasandite avalike asutuste teabevahetus ja parimate tavade jagamine selleks Euroopa tasandil eraldi platvormi loomise kaudu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et liidu meremajandussektori konkurentsivõime suurendamiseks maailmaturul tuleb kohalikel, piirkondlikel, riiklikel ja Euroopa asutustel luua kasvu jaoks vajalikud tingimused – kehtestada mereruumi planeerimise süsteemid, uuendada taristut, võimaldada juurdepääs professionaalsetele oskustele ja tagada rahastamine; rõhutab, kui tähtis on eri tasandite avalike asutuste teabevahetus ja parimate tavade jagamine selleks Euroopa tasandil eraldi platvormi loomise kaudu;

| 5. | märgib, et piisava rahastamise tagamine on raske ülesanne sinise majanduse sektorites tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) jaoks ning tunneb seepärast heameelt selliste algatuste üle nagu uued ELi riskikapitalifondide eeskirjad, mis hõlbustavad VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

5.

märgib, et piisava rahastamise tagamine on raske ülesanne sinise majanduse sektorites tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) jaoks ning tunneb seepärast heameelt selliste algatuste üle nagu uued ELi riskikapitalifondide eeskirjad, mis hõlbustavad VKEde juurdepääsu rahastamisele;

| 6. | leiab, et ajal, mil liikmesriigid kärbivad riiklikke investeeringuid, on äärmiselt vajalik, et arengupoliitika ja eelkõige kulukate projektide tarbeks, nagu transpordi-, energia- ning telekommunikatsioonitaristu projektid, eraldataks 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ja ka edaspidi piisavalt rahalisi vahendeid; kutsub liikmesriike üles suunama olemasolevaid rahalisi vahendeid ja Euroopa rahastamist meremajandusprojektidesse; |
| --- | --- |

6.

leiab, et ajal, mil liikmesriigid kärbivad riiklikke investeeringuid, on äärmiselt vajalik, et arengupoliitika ja eelkõige kulukate projektide tarbeks, nagu transpordi-, energia- ning telekommunikatsioonitaristu projektid, eraldataks 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ja ka edaspidi piisavalt rahalisi vahendeid; kutsub liikmesriike üles suunama olemasolevaid rahalisi vahendeid ja Euroopa rahastamist meremajandusprojektidesse;

| 7. | rõhutab, et eelkõige järgmises, 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus on tähtis arvesse võtta rahalistest raskustest väljaaidatud liikmesriikide erivajadusi, kuna nende jaoks on kulukate projektide ettevõtmine senisest veelgi raskem, samuti on oluline aidata äärepoolseimaid ja saarepiirkondi, millel nende eraldatuse ja loodusliku omapära tõttu on struktuurilisi piiranguid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et eelkõige järgmises, 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus on tähtis arvesse võtta rahalistest raskustest väljaaidatud liikmesriikide erivajadusi, kuna nende jaoks on kulukate projektide ettevõtmine senisest veelgi raskem, samuti on oluline aidata äärepoolseimaid ja saarepiirkondi, millel nende eraldatuse ja loodusliku omapära tõttu on struktuurilisi piiranguid;

| 8. | võtab teadmiseks majanduskriisi ja sotsiaalselt rasked tingimused, mis valitsevad paljudes piirkondades ja eelkõige saartel, eriti Vahemere piirkonnas ja mandrist märkimisväärselt kaugetel aladel; rõhutab, et saarte ääremaisus ühtse turu suhtes seab saared majandus- ja tööstusseisaku ning rahvastikukao tõttu ohtu, mille vastu peavad Euroopa institutsioonid võtma konkreetseid meetmeid; nõuab seega tungivalt, et komisjon kaaluks vabatsoonide kehtestamist vahendina, mis võimaldab maksusurvet vähendades ja välismaiseid otseinvesteeringuid ligi meelitades pidurdada langusspiraali, millesse saarepiirkonnad on sattunud, juhtides nad majanduskasvu ja arengu teele; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks majanduskriisi ja sotsiaalselt rasked tingimused, mis valitsevad paljudes piirkondades ja eelkõige saartel, eriti Vahemere piirkonnas ja mandrist märkimisväärselt kaugetel aladel; rõhutab, et saarte ääremaisus ühtse turu suhtes seab saared majandus- ja tööstusseisaku ning rahvastikukao tõttu ohtu, mille vastu peavad Euroopa institutsioonid võtma konkreetseid meetmeid; nõuab seega tungivalt, et komisjon kaaluks vabatsoonide kehtestamist vahendina, mis võimaldab maksusurvet vähendades ja välismaiseid otseinvesteeringuid ligi meelitades pidurdada langusspiraali, millesse saarepiirkonnad on sattunud, juhtides nad majanduskasvu ja arengu teele;

| 9. | rõhutab, et merebasseinide strateegiatel on tähtis roll piirkondliku arengu soodustamisel ja majandusliku, territoriaalse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel, Euroopa majanduse elavdamisel, kaasava meremajanduse kasvu ergutamisel, töökohtade loomisel ning merede ja rannikualade bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel; nõuab selliste strateegiate tulemuslikku väljatöötamist kõigil Euroopa merealadel seoses praeguste ja tulevaste makropiirkondlike strateegiatega ning asjakohaste ELi ja muude rahaliste ja halduslike ressursside suunamist nende strateegiate rakendamisse; on seisukohal, et piirkondade rolli merealade strateegiate koostamisel tuleb tugevdada; võtab sellega seoses teadmiseks territoriaalse ja piiriülese koostöö panuse ranniku- ja merepiirkondade probleemide lahendamisse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et merebasseinide strateegiatel on tähtis roll piirkondliku arengu soodustamisel ja majandusliku, territoriaalse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel, Euroopa majanduse elavdamisel, kaasava meremajanduse kasvu ergutamisel, töökohtade loomisel ning merede ja rannikualade bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel; nõuab selliste strateegiate tulemuslikku väljatöötamist kõigil Euroopa merealadel seoses praeguste ja tulevaste makropiirkondlike strateegiatega ning asjakohaste ELi ja muude rahaliste ja halduslike ressursside suunamist nende strateegiate rakendamisse; on seisukohal, et piirkondade rolli merealade strateegiate koostamisel tuleb tugevdada; võtab sellega seoses teadmiseks territoriaalse ja piiriülese koostöö panuse ranniku- ja merepiirkondade probleemide lahendamisse;

| 10. | avaldab heameelt edusammude üle ELi Läänemere piirkonna strateegia ja Atlandi merestrateegia rakendamisel ja kordab oma palvet, et komisjon sõnastaks ELi strateegia Musta mere piirkonna jaoks; |
| --- | --- |

10.

avaldab heameelt edusammude üle ELi Läänemere piirkonna strateegia ja Atlandi merestrateegia rakendamisel ja kordab oma palvet, et komisjon sõnastaks ELi strateegia Musta mere piirkonna jaoks;

| 11. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles avaldama tugevat toetust piirkondlike ja piiriüleste mereklastrite loomisele; rõhutab niisuguste klastrite strateegilist tähtsust sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuse eeskujuna; usub, et nende arenguga kaasneb teadmiste ja heade tavade vahetamine, sinise majanduse sektorite koostoime ja investeerimise atraktiivsus; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles avaldama tugevat toetust piirkondlike ja piiriüleste mereklastrite loomisele; rõhutab niisuguste klastrite strateegilist tähtsust sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuse eeskujuna; usub, et nende arenguga kaasneb teadmiste ja heade tavade vahetamine, sinise majanduse sektorite koostoime ja investeerimise atraktiivsus;

| 12. | rõhutab majanduskasvu ja kliimamuutuse sisemist seotust ning toonitab, et kogu merendustegevus peab olema kooskõlastatud ELi kliimamuutusega kohanemise strateegiaga, et aidata suurendada Euroopa Liidu vastupidavust kliimamuutustele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab majanduskasvu ja kliimamuutuse sisemist seotust ning toonitab, et kogu merendustegevus peab olema kooskõlastatud ELi kliimamuutusega kohanemise strateegiaga, et aidata suurendada Euroopa Liidu vastupidavust kliimamuutustele;

| 13. | rõhutab eriti, et sinise majanduskasvuga seostuv majandusaktiivsuse kasv ei tohi toimuda mere- ja rannikualade ökosüsteemide arvel, kuna need ökosüsteemid on äärmiselt tundlikud ja kliimamuutus mõjutab neid esimeste seas; rõhutab, et sinine majanduskasv peab olema ühitatav keskkonnaeesmärkidega ning merestrateegia raamdirektiivi ökosüsteemipõhise lähenemisega, samuti keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiviga, ja tuletab meelde, et kahtluste korral tuleb järgida ettevaatusprintsiipi; rõhutab, et kogu sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuses tuleks tagada merendusvaldkonna julgeolek ja turvalisus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab eriti, et sinise majanduskasvuga seostuv majandusaktiivsuse kasv ei tohi toimuda mere- ja rannikualade ökosüsteemide arvel, kuna need ökosüsteemid on äärmiselt tundlikud ja kliimamuutus mõjutab neid esimeste seas; rõhutab, et sinine majanduskasv peab olema ühitatav keskkonnaeesmärkidega ning merestrateegia raamdirektiivi ökosüsteemipõhise lähenemisega, samuti keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiviga, ja tuletab meelde, et kahtluste korral tuleb järgida ettevaatusprintsiipi; rõhutab, et kogu sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuses tuleks tagada merendusvaldkonna julgeolek ja turvalisus;

| 14. | märgib murega mereprahi keskkonnamõju kõigis Euroopa merepiirkondades ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma asjaomaste ELi direktiivide, nagu jäätmekäitlust, sadamate laevaheitmete vastuvõtmise seadmeid, vee kvaliteeti ja merestrateegiat käsitlevate direktiivide täielikule rakendamisele ja jõustamisele; |
| --- | --- |

14.

märgib murega mereprahi keskkonnamõju kõigis Euroopa merepiirkondades ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma asjaomaste ELi direktiivide, nagu jäätmekäitlust, sadamate laevaheitmete vastuvõtmise seadmeid, vee kvaliteeti ja merestrateegiat käsitlevate direktiivide täielikule rakendamisele ja jõustamisele;

| 15. | rõhutab, et kogu merendusalane tegevus, sealhulgas see, mida teostatakse integreeritud merenduspoliitika raames, peaks toimuma kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooniga; toonitab vajadust mere loodusressursside uuringuid, kasutamist, säilitamist ja haldamist käsitleva ühtse ELi lähenemisviisi järele, mis tagab rahvusvahelise õiguse kohaselt majandusvööndite tulemusliku ja ohutu piiritlemise ELi liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kogu merendusalane tegevus, sealhulgas see, mida teostatakse integreeritud merenduspoliitika raames, peaks toimuma kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooniga; toonitab vajadust mere loodusressursside uuringuid, kasutamist, säilitamist ja haldamist käsitleva ühtse ELi lähenemisviisi järele, mis tagab rahvusvahelise õiguse kohaselt majandusvööndite tulemusliku ja ohutu piiritlemise ELi liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel;

| 16. | rõhutab sellega seoses õiguskindluse tagamise vajadust kõigi merendusvaldkonda investeerivate sidusrühmade jaoks ja pooldab uusi stiimuleid liikmesriikide majandusvööndite kasutamise suurendamiseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab sellega seoses õiguskindluse tagamise vajadust kõigi merendusvaldkonda investeerivate sidusrühmade jaoks ja pooldab uusi stiimuleid liikmesriikide majandusvööndite kasutamise suurendamiseks;

Mereruumi planeerimine ja rannikuala tervikmajandamine

| 17. | kiidab heaks komisjoni seadusandliku ettepaneku mereruumi planeerimise ja rannikuala tervikmajandamise kohta, mis aitab hallata üha aktiivsemat tegevust merel ja rannikualal ja kaitsta merekeskkonda, et tagada eri tegevusalade harmooniline kooseksisteerimine ja vältida konflikte ranniku- ja merealade kasutamise üle; peab sellega seoses vajalikuks edendada rannikualal ja merel toimuva inimtegevuse haldamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks komisjoni seadusandliku ettepaneku mereruumi planeerimise ja rannikuala tervikmajandamise kohta, mis aitab hallata üha aktiivsemat tegevust merel ja rannikualal ja kaitsta merekeskkonda, et tagada eri tegevusalade harmooniline kooseksisteerimine ja vältida konflikte ranniku- ja merealade kasutamise üle; peab sellega seoses vajalikuks edendada rannikualal ja merel toimuva inimtegevuse haldamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi;

| 18. | märgib, et mereruumi planeerimine kahandab oodatavalt ärikulusid ja parandab investeerimiskliimat, samal ajal kui rannikuala tervikmajandamine hõlbustab tegevuse kooskõlastamist rannikupiirkonnas ja parandab üldiselt selle valdkonna juhtimist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et mereruumi planeerimine kahandab oodatavalt ärikulusid ja parandab investeerimiskliimat, samal ajal kui rannikuala tervikmajandamine hõlbustab tegevuse kooskõlastamist rannikupiirkonnas ja parandab üldiselt selle valdkonna juhtimist;

| 19. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada parimate tavade levitamine ja ettevalmistavast tegevusest järelduste tegemine selles valdkonnas, sest mere- ja rannikupiirkondade haldussüsteemide arendamine on liikmesriigiti väga erinev; peab selles valdkonnas siiski vajalikuks kohandatud lähenemisviisi, et anda liikmesriikidele võimalus võtta ELi mere- ja rannikuruumi planeerimise suuniste rakendamisel arvesse kohalikku eripära ja vajadusi, tehes selleks kohalike asutustega koostööd; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada parimate tavade levitamine ja ettevalmistavast tegevusest järelduste tegemine selles valdkonnas, sest mere- ja rannikupiirkondade haldussüsteemide arendamine on liikmesriigiti väga erinev; peab selles valdkonnas siiski vajalikuks kohandatud lähenemisviisi, et anda liikmesriikidele võimalus võtta ELi mere- ja rannikuruumi planeerimise suuniste rakendamisel arvesse kohalikku eripära ja vajadusi, tehes selleks kohalike asutustega koostööd;

| 20. | peab vajalikuks tugevdada ruumilisel planeerimisel mere- ja maismaategevuse kooskõlastamist, et tagada inimtegevuse ja tarneahela järjepidevus ning rannikualade ja nende sisemaa vahelised seosed; on veendunud, et see aitab vältida ranniku käsitlemist piirialana; |
| --- | --- |

20.

peab vajalikuks tugevdada ruumilisel planeerimisel mere- ja maismaategevuse kooskõlastamist, et tagada inimtegevuse ja tarneahela järjepidevus ning rannikualade ja nende sisemaa vahelised seosed; on veendunud, et see aitab vältida ranniku käsitlemist piirialana;

| 21. | rõhutab, et teaduslikult põhjendatud teadmiste vähesus merendustegevuse ja sealse keskkonna kohta takistab ruumilist planeerimist, ning juhib tähelepanu algatuse „Merealased teadmised 2020” ja selle konkreetsete eesmärkide tähtsusele, nagu Euroopa merepõhja kaardistamine 2020. aastaks; leiab, et merepõhja kaardistamine peaks olema ühtne, nii et huvitatud Euroopa asutustel, eelkõige uurimiskeskustel, ülikoolidel ja avalikel institutsioonidel oleks võimalik teavet saada; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et teaduslikult põhjendatud teadmiste vähesus merendustegevuse ja sealse keskkonna kohta takistab ruumilist planeerimist, ning juhib tähelepanu algatuse „Merealased teadmised 2020” ja selle konkreetsete eesmärkide tähtsusele, nagu Euroopa merepõhja kaardistamine 2020. aastaks; leiab, et merepõhja kaardistamine peaks olema ühtne, nii et huvitatud Euroopa asutustel, eelkõige uurimiskeskustel, ülikoolidel ja avalikel institutsioonidel oleks võimalik teavet saada;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon aitaks liikmesriikidel käivitada kavasid laevavrakkide ja veealuste arheoloogiliste leiupaikade kaardistamiseks ja uurimiseks, sest need on oluline osa liidu ajaloo- ja kultuuripärandist; rõhutab vajadust hõlbustada nimetatud paikade mõistmist ja uurimist ning aidata vältida nende rüüstamist, võimaldades seega neid nõuetekohaselt säilitada; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon aitaks liikmesriikidel käivitada kavasid laevavrakkide ja veealuste arheoloogiliste leiupaikade kaardistamiseks ja uurimiseks, sest need on oluline osa liidu ajaloo- ja kultuuripärandist; rõhutab vajadust hõlbustada nimetatud paikade mõistmist ja uurimist ning aidata vältida nende rüüstamist, võimaldades seega neid nõuetekohaselt säilitada;

Merendusalased oskused ja tööhõive

| 23. | on arvamusel, et sinise majanduse tööhõive määr võib 2020. aastaks olla isegi kõrgem kui praeguse prognoosi kohased 7 miljonit töökohta, kui seda toetab koolituspoliitika, mille eesmärk on tagada piisavate oskuste ja kogemustega liikuva tööjõu olemasolu; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et sinise majanduse tööhõive määr võib 2020. aastaks olla isegi kõrgem kui praeguse prognoosi kohased 7 miljonit töökohta, kui seda toetab koolituspoliitika, mille eesmärk on tagada piisavate oskuste ja kogemustega liikuva tööjõu olemasolu;

| 24. | kordab oma üleskutset oluliselt parandada merendussektori kutsealade töö-, tervishoiu- ja ohutustingimusi; ergutab komisjoni ja liikmesriike suurendama oma jõupingutusi selles valdkonnas, et tugevdada kutsealast kindlustunnet ja parandada sinise majanduskasvu ning sellega seotud valdkondade elukutsete atraktiivsust; |
| --- | --- |

24.

kordab oma üleskutset oluliselt parandada merendussektori kutsealade töö-, tervishoiu- ja ohutustingimusi; ergutab komisjoni ja liikmesriike suurendama oma jõupingutusi selles valdkonnas, et tugevdada kutsealast kindlustunnet ja parandada sinise majanduskasvu ning sellega seotud valdkondade elukutsete atraktiivsust;

| 25. | rõhutab vajadust parandada asjakohaste vahenditega meremeeste töötingimusi, kaasata ühenduse õigusesse ILO meretöönormide konventsioon ja esitada meremeeste kvalifikatsiooni ja koolitamise programm, kus oleks olulisel kohal noorte värbamine, kaasa arvatud kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust parandada asjakohaste vahenditega meremeeste töötingimusi, kaasata ühenduse õigusesse ILO meretöönormide konventsioon ja esitada meremeeste kvalifikatsiooni ja koolitamise programm, kus oleks olulisel kohal noorte värbamine, kaasa arvatud kolmandatest riikidest;

| 26. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ja toetama piirkondlikke jõupingutusi sinistes majandussektorites nõutavaks muutuvate oskuste ja elukutsete väljaselgitamiseks ning tagama, et algatused nagu ülevaade oskuste kohta Euroopa Liidus kajastaksid sinise majanduse vajadusi; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima ja toetama piirkondlikke jõupingutusi sinistes majandussektorites nõutavaks muutuvate oskuste ja elukutsete väljaselgitamiseks ning tagama, et algatused nagu ülevaade oskuste kohta Euroopa Liidus kajastaksid sinise majanduse vajadusi;

| 27. | leiab, et komisjon peaks koostöös liikmesriikidega koostama tegevuskava meremajandusega otseselt või kaudselt seotud kutsealade edendamiseks, et muuta need inimestele atraktiivseks; |
| --- | --- |

27.

leiab, et komisjon peaks koostöös liikmesriikidega koostama tegevuskava meremajandusega otseselt või kaudselt seotud kutsealade edendamiseks, et muuta need inimestele atraktiivseks;

| 28. | kutsub komisjoni üles toetama algatusi, mis soodustavad töötajate mobiilsust majandussektorite ja liikmesriikide vahel, näiteks Erasmuse eeskujul põhinev üliõpilaste, õpetajate ja noorte spetsialistide mitmeaastane vahetuskava; toetab ettevõtete ja koolitajate koostööd töötajate ettevalmistamisel uudsete valdkondade jaoks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles toetama algatusi, mis soodustavad töötajate mobiilsust majandussektorite ja liikmesriikide vahel, näiteks Erasmuse eeskujul põhinev üliõpilaste, õpetajate ja noorte spetsialistide mitmeaastane vahetuskava; toetab ettevõtete ja koolitajate koostööd töötajate ettevalmistamisel uudsete valdkondade jaoks;

| 29. | palub komisjonil teha koostööd meremajandussektori ja koolitajate esindajatega Euroopa tööhõive ja ametioskuste valdkondlike nõukogude loomisel ja rahastamisel, et registreerida töökohad, nõutavate oskuste muudatused ja vastavad koolitusvajadused; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil teha koostööd meremajandussektori ja koolitajate esindajatega Euroopa tööhõive ja ametioskuste valdkondlike nõukogude loomisel ja rahastamisel, et registreerida töökohad, nõutavate oskuste muudatused ja vastavad koolitusvajadused;

| 30. | kutsub komisjoni üles arendama Erasmuse programmi eeskujul algatust teadustöötajate liikuvuse ergutamiseks, eriti rannikualadel ning eelkõige turismi, energeetika ja biotehnoloogia valdkonnas, kusjuures algatust tuleks rakendada esmajärjekorras turismi madalhooajal, et kestlikult tasakaalustada inimeste liikumist üha tundlikumaks muutuvates ökosüsteemides ja samas optimeerida ranniku- ning saarepiirkondade taristute kasutamist; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles arendama Erasmuse programmi eeskujul algatust teadustöötajate liikuvuse ergutamiseks, eriti rannikualadel ning eelkõige turismi, energeetika ja biotehnoloogia valdkonnas, kusjuures algatust tuleks rakendada esmajärjekorras turismi madalhooajal, et kestlikult tasakaalustada inimeste liikumist üha tundlikumaks muutuvates ökosüsteemides ja samas optimeerida ranniku- ning saarepiirkondade taristute kasutamist;

Teadusuuringud ja innovatsioon

| 31. | tõstab esile ELi maailmatasemel teadusvõimekust merenduse valdkonnas ja selle tähtsust põhjendatud poliitikakujundamise ja uuenduslikkusel põhineva ettevõtluse jaoks, aga ka ettevõtjate raskusi uuringutulemuste kaubanduslikul levitamisel; |
| --- | --- |

31.

tõstab esile ELi maailmatasemel teadusvõimekust merenduse valdkonnas ja selle tähtsust põhjendatud poliitikakujundamise ja uuenduslikkusel põhineva ettevõtluse jaoks, aga ka ettevõtjate raskusi uuringutulemuste kaubanduslikul levitamisel;

| 32. | rõhutab, et menetlusi lihtsustades ja innovatsioonitoetust parandades võiks programmi „Horisont 2020” raames anda märkimisväärset abi mere- ja merendusuuringuteks, et tõhustada turuleviimist, tuginedes „Ookean homme” projektide kogemustele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et menetlusi lihtsustades ja innovatsioonitoetust parandades võiks programmi „Horisont 2020” raames anda märkimisväärset abi mere- ja merendusuuringuteks, et tõhustada turuleviimist, tuginedes „Ookean homme” projektide kogemustele;

| 33. | palub komisjoni ajakohastada 2014. aastaks oma Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia, esitades konkreetsed meetmed koostoime suurendamiseks ja teadmiste paremaks levitamiseks ELi teadlaste vahel; |
| --- | --- |

33.

palub komisjoni ajakohastada 2014. aastaks oma Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia, esitades konkreetsed meetmed koostoime suurendamiseks ja teadmiste paremaks levitamiseks ELi teadlaste vahel;

| 34. | märgib, et ainult hea tervisega mereökosüsteemid saavad olla tugeva ja kestliku sinise majanduse aluseks; palub komisjonil jätkata merekeskkonna inimkasutuse ja merendusalase tegevuse kumulatiivse mõju uurimist kõikides sektorites; |
| --- | --- |

34.

märgib, et ainult hea tervisega mereökosüsteemid saavad olla tugeva ja kestliku sinise majanduse aluseks; palub komisjonil jätkata merekeskkonna inimkasutuse ja merendusalase tegevuse kumulatiivse mõju uurimist kõikides sektorites;

| 35. | kutsub komisjoni üles tagama piisavat pikaajalist keskkonnaseiret ja teostama uuringuid varajase hoiatamise süsteemide kohta; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles tagama piisavat pikaajalist keskkonnaseiret ja teostama uuringuid varajase hoiatamise süsteemide kohta;

| 36. | rõhutab Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu taoliste projektide tähtsust uuringuandmete vahetamise ja kättesaadavuse hõlbustamisel; |
| --- | --- |

36.

rõhutab Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu taoliste projektide tähtsust uuringuandmete vahetamise ja kättesaadavuse hõlbustamisel;

Laevandus ja laevaehitus

| 37. | märgib murega, et ELi laevanduse arengut pidurdab endiselt haldus- ja tollibürokraatia, mis seab ohtu nägemuse Euroopa ühtsest transpordipiirkonnast ning takistab selle tööstusharu kasvu, eelkõige seoses merekabotaaži ja meremagistraalidega; peab vajalikuks koostada ühtsed eeskirjad liidusisese laevanduse kohta, mis on hädavajalikud kaupade ja inimeste vaba liikumise tagamiseks ELi vetes; |
| --- | --- |

37.

märgib murega, et ELi laevanduse arengut pidurdab endiselt haldus- ja tollibürokraatia, mis seab ohtu nägemuse Euroopa ühtsest transpordipiirkonnast ning takistab selle tööstusharu kasvu, eelkõige seoses merekabotaaži ja meremagistraalidega; peab vajalikuks koostada ühtsed eeskirjad liidusisese laevanduse kohta, mis on hädavajalikud kaupade ja inimeste vaba liikumise tagamiseks ELi vetes;

| 38. | väljendab rahulolu nn sinise vööndi katseprogrammi eduga ning palub komisjonil esitada vajalikud seadusandlikud ettepanekud sinise vööndi loomiseks, sealhulgas ELi tolliseadustikus vajalike muudatuste tegemiseks enne 2013. aasta lõppu; |
| --- | --- |

38.

väljendab rahulolu nn sinise vööndi katseprogrammi eduga ning palub komisjonil esitada vajalikud seadusandlikud ettepanekud sinise vööndi loomiseks, sealhulgas ELi tolliseadustikus vajalike muudatuste tegemiseks enne 2013. aasta lõppu;

| 39. | juhib tähelepanu asjaolule, et meretranspordi edendamine mitte ainult ei aita kasvatada majandust ja lisada töökohti, vaid viib ka lähemale valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava” seatud eesmärgile viia 2050. aastaks 50 % maanteekaubavedude mahust üle raudtee- ja veetranspordile; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu asjaolule, et meretranspordi edendamine mitte ainult ei aita kasvatada majandust ja lisada töökohti, vaid viib ka lähemale valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava” seatud eesmärgile viia 2050. aastaks 50 % maanteekaubavedude mahust üle raudtee- ja veetranspordile;

| 40. | rõhutab vajadust laiendada meremagistraalide osatähtsust peamiste Euroopa liikluskoridoridena ja toonitab, et Euroopa meretranspordi pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks on oluline luua tarbijate ja veoste jaoks ühtsed transpordiahelad erinevate transpordiliikide vahel; kutsub komisjoni üles esitama teatist meremagistraalide edusammude, arengu ja tuleviku kohta; on seisukohal, et saared tuleks täielikult meremagistraalidega ühendada, et parandada nende ligipääsetavust ja suurendada nende majanduslikku konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust laiendada meremagistraalide osatähtsust peamiste Euroopa liikluskoridoridena ja toonitab, et Euroopa meretranspordi pikaajalise konkurentsivõime tagamiseks on oluline luua tarbijate ja veoste jaoks ühtsed transpordiahelad erinevate transpordiliikide vahel; kutsub komisjoni üles esitama teatist meremagistraalide edusammude, arengu ja tuleviku kohta; on seisukohal, et saared tuleks täielikult meremagistraalidega ühendada, et parandada nende ligipääsetavust ja suurendada nende majanduslikku konkurentsivõimet;

| 41. | rõhutab, et mereohutus on meretranspordi kestliku edendamise, kestliku majanduskasvu, merendussektori tööhõive ja kestlike keskkonnastandardite jaoks otsustavalt tähtis; rõhutab, et uuteks riskideks valmistumisel ja mis tahes liiki õnnetuste vältimiseks meretranspordis tuleks kohaldada ennetuspõhimõtet; märgib, et selles küsimuses tuleb võtta meetmeid nii Euroopa Liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil ning eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et mereohutus on meretranspordi kestliku edendamise, kestliku majanduskasvu, merendussektori tööhõive ja kestlike keskkonnastandardite jaoks otsustavalt tähtis; rõhutab, et uuteks riskideks valmistumisel ja mis tahes liiki õnnetuste vältimiseks meretranspordis tuleks kohaldada ennetuspõhimõtet; märgib, et selles küsimuses tuleb võtta meetmeid nii Euroopa Liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil ning eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames;

| 42. | rõhutab, et kolmanda meresõiduohutuse paketi rakendamisega parandatakse Euroopa riikide lipu all sõitvate laevade kvaliteeti, klassifikatsiooniühingute tegevust, kontrolli sadamates, laevaliikluse seiret, õnnetuste uurimist ning ohvrite kaitset; kutsub liikmesriike üles kiirendama kõnealuse seadusandliku paketi tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kolmanda meresõiduohutuse paketi rakendamisega parandatakse Euroopa riikide lipu all sõitvate laevade kvaliteeti, klassifikatsiooniühingute tegevust, kontrolli sadamates, laevaliikluse seiret, õnnetuste uurimist ning ohvrite kaitset; kutsub liikmesriike üles kiirendama kõnealuse seadusandliku paketi tõhusat rakendamist;

| 43. | rõhutab, et meretranspordipoliitikas tuleks võtta arvesse kõiki asjaomaseid majanduslikke, keskkonna ja rahvatervisega seotud probleeme; palub komisjonil hoolikalt jälgida, kuidas ELi laevandussektoris täidetakse keskkonna ja rahvatervisega seotud nõudeid ning vajaduse korral soovitada konkreetseid meetmeid, et ületada negatiivset mõju, mida see avaldab valdkonna konkurentsivõimele; märgib, et laevade lammutamise ja laevakütuse väävlisisaldusega seotud seadusandlikud nõuded peaksid tagama kõrgetasemelise keskkonnakaitse, samas tulemuslikult säilitades transpordi maanteelt merele suunamise eesmärgi kooskõlas liidu eesmärkidega kliimamuutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et meretranspordipoliitikas tuleks võtta arvesse kõiki asjaomaseid majanduslikke, keskkonna ja rahvatervisega seotud probleeme; palub komisjonil hoolikalt jälgida, kuidas ELi laevandussektoris täidetakse keskkonna ja rahvatervisega seotud nõudeid ning vajaduse korral soovitada konkreetseid meetmeid, et ületada negatiivset mõju, mida see avaldab valdkonna konkurentsivõimele; märgib, et laevade lammutamise ja laevakütuse väävlisisaldusega seotud seadusandlikud nõuded peaksid tagama kõrgetasemelise keskkonnakaitse, samas tulemuslikult säilitades transpordi maanteelt merele suunamise eesmärgi kooskõlas liidu eesmärkidega kliimamuutuse valdkonnas;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles märkimisväärselt suurendama jõupingutusi rahvusvahelise kokkuleppe saavutamiseks meretranspordis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, võttes arvesse laevade kasvuhoonegaasiheite suurenevat mõju; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles märkimisväärselt suurendama jõupingutusi rahvusvahelise kokkuleppe saavutamiseks meretranspordis tekkiva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, võttes arvesse laevade kasvuhoonegaasiheite suurenevat mõju;

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnasäästlikud kütused, nt veeldatud maagaas, võivad etendada tähtsat osa eesmärgi saavutamisel vähendada ELis 2050. aastaks merendussektoris punkrikütustega kaasnevat CO2-heidet vähemalt 40 % võrra; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu sellele, et keskkonnasäästlikud kütused, nt veeldatud maagaas, võivad etendada tähtsat osa eesmärgi saavutamisel vähendada ELis 2050. aastaks merendussektoris punkrikütustega kaasnevat CO2-heidet vähemalt 40 % võrra;

| 46. | rõhutab vajadust toetada tõhusate ja kestlike sadamateenuste ja -taristute arendamist, mis suudavad vastata mereliikluse eeldatava suurenemise, keskkonnakahju ja müra vähendamise, liikluse maalt merele üleviimise ning reisijate ja kaupade ühest transpordiliigist teise ülemineku sujuvusega seotud ülesannetele; toetab Euroopa sadamates samaaegselt laevaremondi ja laevade lammutamisega seotud tegevuse arendamist; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust toetada tõhusate ja kestlike sadamateenuste ja -taristute arendamist, mis suudavad vastata mereliikluse eeldatava suurenemise, keskkonnakahju ja müra vähendamise, liikluse maalt merele üleviimise ning reisijate ja kaupade ühest transpordiliigist teise ülemineku sujuvusega seotud ülesannetele; toetab Euroopa sadamates samaaegselt laevaremondi ja laevade lammutamisega seotud tegevuse arendamist;

| 47. | juhib tähelepanu võimalusele luua logistikaplatvormid, mis hõlbustavad kaubavedu Euroopa ja muude maailma riikide vahel; rõhutab meretranspordi ning äärepoolseimate piirkondade ja teiste maismaa-alade vaheliste ühenduste strateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu võimalusele luua logistikaplatvormid, mis hõlbustavad kaubavedu Euroopa ja muude maailma riikide vahel; rõhutab meretranspordi ning äärepoolseimate piirkondade ja teiste maismaa-alade vaheliste ühenduste strateegilist tähtsust;

| 48. | rõhutab, et ELi laevaehitustööstus saaks oma panust majanduskasvu ja tööhõivesse suurendada, kui kasutataks ära võimalused, mida pakub nõudlus ökoloogiliselt puhaste laevade (kõrgem energiatõhusus ning madalamad SOx ja NOx heitkogused) ning avamere tuuleparkide ehitamisel ja käitamisel kasutatavate laevade ja rajatiste järele; kutsub ELi laevaehitustööstust üles seda võimalust kasutama, pidades eelkõige silmas lähimereveo oodatavat kasvu ELi rannikualadel; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et ELi laevaehitustööstus saaks oma panust majanduskasvu ja tööhõivesse suurendada, kui kasutataks ära võimalused, mida pakub nõudlus ökoloogiliselt puhaste laevade (kõrgem energiatõhusus ning madalamad SOx ja NOx heitkogused) ning avamere tuuleparkide ehitamisel ja käitamisel kasutatavate laevade ja rajatiste järele; kutsub ELi laevaehitustööstust üles seda võimalust kasutama, pidades eelkõige silmas lähimereveo oodatavat kasvu ELi rannikualadel;

| 49. | nõuab tungivalt, et nõukogu jõuaks parlamendiga kokkuleppele määruse vastuvõtmise üle, mis võimaldaks laevade lammutamist keskkonnahoidlikul ja töötajate töötingimusi kaitsval viisil, samas nii, et materjalide ringlussevõtt ELi laevatööstuses toimuks konkurentsivõimelisemalt; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et nõukogu jõuaks parlamendiga kokkuleppele määruse vastuvõtmise üle, mis võimaldaks laevade lammutamist keskkonnahoidlikul ja töötajate töötingimusi kaitsval viisil, samas nii, et materjalide ringlussevõtt ELi laevatööstuses toimuks konkurentsivõimelisemalt;

| 50. | kutsub komisjoni üles hõlbustama strateegia „LeaderSHIP 2020” rakendamist, toetades kindlaksmääratud meetmeid, mis aitavad lahendada Euroopa laevaehitustööstuse probleeme, nagu juurdepääs rahastamisele ja oskustele ning rahvusvaheline konkurentsivõime; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles hõlbustama strateegia „LeaderSHIP 2020” rakendamist, toetades kindlaksmääratud meetmeid, mis aitavad lahendada Euroopa laevaehitustööstuse probleeme, nagu juurdepääs rahastamisele ja oskustele ning rahvusvaheline konkurentsivõime;

Mere- ja rannikuturism

| 51. | kutsub liikmesriike üles toetama kohalike ja piirkondlike võimude ning kodanikuühiskonna vahetul osalusel algatusi kestliku turismitaristu arendamiseks ja uuendamiseks, võttes eriti arvesse puuetega inimeste ning piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi, ning pingutama bürokraatia ja läbipaistmatuse kõrvaldamise nimel, pidades samal ajal kinni keskkonnakaitset käsitlevatest õigusaktidest; |
| --- | --- |

51.

kutsub liikmesriike üles toetama kohalike ja piirkondlike võimude ning kodanikuühiskonna vahetul osalusel algatusi kestliku turismitaristu arendamiseks ja uuendamiseks, võttes eriti arvesse puuetega inimeste ning piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi, ning pingutama bürokraatia ja läbipaistmatuse kõrvaldamise nimel, pidades samal ajal kinni keskkonnakaitset käsitlevatest õigusaktidest;

| 52. | nõuab turismi edendamist ja toetamist, kuna see on rannikupiirkondade majanduskasvu ja tööhõive peamine stimuleerija; on seisukohal, et kahjustamata keskkond on rannikupiirkondades iga liiki turismi arenguks põhjapaneva tähtsusega ning seetõttu tuleb teha kõik võimalik keskkonna kaitsmiseks; rõhutab vajadust luua jätkusuutlik infrastruktuur uute turismiliikide arenguks, eelkõige suure kasvupotentsiaaliga turismivaldkondade jaoks, nagu öko-, põllumajandus- ja kalastusturism ning säästev veesport; peab tervitatavaks algatusi piiriüleste turismistrateegiate edendamiseks merepiirkondade alusel; |
| --- | --- |

52.

nõuab turismi edendamist ja toetamist, kuna see on rannikupiirkondade majanduskasvu ja tööhõive peamine stimuleerija; on seisukohal, et kahjustamata keskkond on rannikupiirkondades iga liiki turismi arenguks põhjapaneva tähtsusega ning seetõttu tuleb teha kõik võimalik keskkonna kaitsmiseks; rõhutab vajadust luua jätkusuutlik infrastruktuur uute turismiliikide arenguks, eelkõige suure kasvupotentsiaaliga turismivaldkondade jaoks, nagu öko-, põllumajandus- ja kalastusturism ning säästev veesport; peab tervitatavaks algatusi piiriüleste turismistrateegiate edendamiseks merepiirkondade alusel;

| 53. | rõhutab, et Euroopa rannikuala erosioon, Euroopa keskkonnapärandi ja loomastiku kaitse ja vee kvaliteedi parandamine on ka tulevikus olulised teemad, millega on vaja tegeleda; rõhutab seetõttu, et neis valdkondades tuleb teha vajalikke investeeringuid, et arendada säästvat ja kvaliteetset ranna- ja allveeturismi; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et Euroopa rannikuala erosioon, Euroopa keskkonnapärandi ja loomastiku kaitse ja vee kvaliteedi parandamine on ka tulevikus olulised teemad, millega on vaja tegeleda; rõhutab seetõttu, et neis valdkondades tuleb teha vajalikke investeeringuid, et arendada säästvat ja kvaliteetset ranna- ja allveeturismi;

| 54. | peab vajalikuks kavandada paralleelselt ranna-, merendus- ja merepärandi kasutamise ja arendamise ning selle kaitsmise ja taastamise meetmeid; |
| --- | --- |

54.

peab vajalikuks kavandada paralleelselt ranna-, merendus- ja merepärandi kasutamise ja arendamise ning selle kaitsmise ja taastamise meetmeid;

| 55. | juhib tähelepanu spetsialiseerunud kõrgetasemeliste koolide (turismiettevõtete haldamine ja majandamine, turismivaldkonna elukutsed, mereakadeemiad, kokanduskoolid jne) loomise või ajakohastamise ning koolituspakkumiste täiendamise olulisusele, mille eesmärk on parandada turismiteenuste ja -toodete kvaliteeti, uue tehnoloogia kasutamist ning kliimamuutusega kohanemist; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu spetsialiseerunud kõrgetasemeliste koolide (turismiettevõtete haldamine ja majandamine, turismivaldkonna elukutsed, mereakadeemiad, kokanduskoolid jne) loomise või ajakohastamise ning koolituspakkumiste täiendamise olulisusele, mille eesmärk on parandada turismiteenuste ja -toodete kvaliteeti, uue tehnoloogia kasutamist ning kliimamuutusega kohanemist;

| 56. | rõhutab vajadust lihtsustada viisamenetlust, vähendada sellega seotud kulusid ja väljastada kolmandatest riikidest, eelkõige BRIC-riikidest pärit külalistele mitmekordseid viisasid; palub komisjonil uurida ja viivitamata rakendada uusi nn arukaid turistiviisa väljastamise võimalusi, et saabuvate turistide hulk oleks võimalikult suur; |
| --- | --- |

56.

rõhutab vajadust lihtsustada viisamenetlust, vähendada sellega seotud kulusid ja väljastada kolmandatest riikidest, eelkõige BRIC-riikidest pärit külalistele mitmekordseid viisasid; palub komisjonil uurida ja viivitamata rakendada uusi nn arukaid turistiviisa väljastamise võimalusi, et saabuvate turistide hulk oleks võimalikult suur;

| 57. | rõhutab, et merematketurism on Euroopa sadamate ja naabruses asuvate kohalike kogukondade jaoks oluline majandusressurss, mis on samuti väga oluline väiksemate heitkogustega energiatõhusate laevade arendamisel ja kasutamisel; julgustab kavandama ligitõmbavaid turismiprogramme külastajate kogemuspagasi suurendamiseks, tõstes esile sihtsadamate merenduslikku, kultuurilist ja ajaloolist tähtsust; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et merematketurism on Euroopa sadamate ja naabruses asuvate kohalike kogukondade jaoks oluline majandusressurss, mis on samuti väga oluline väiksemate heitkogustega energiatõhusate laevade arendamisel ja kasutamisel; julgustab kavandama ligitõmbavaid turismiprogramme külastajate kogemuspagasi suurendamiseks, tõstes esile sihtsadamate merenduslikku, kultuurilist ja ajaloolist tähtsust;

| 58. | kutsub komisjoni suurematele jõupingutustele Euroopa sadamate konkurentsivõime suurendamise nimel, toetades ja kooskõlastades sadamataristuid ja ajakohastades pakutavaid teenuseid (nt viies need vastavusse Schengeni nõuetega), et muuta Euroopa sadamad merematkelaevade jaoks atraktiivsemaks ning kohalikele ja kalurikogukondadele tulutoovamaks, võimaldades neil oma tegevust mitmekesistada; palub komisjonil võtta arvesse saarte ja äärepoolseimate piirkondade sadamate omapära; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni suurematele jõupingutustele Euroopa sadamate konkurentsivõime suurendamise nimel, toetades ja kooskõlastades sadamataristuid ja ajakohastades pakutavaid teenuseid (nt viies need vastavusse Schengeni nõuetega), et muuta Euroopa sadamad merematkelaevade jaoks atraktiivsemaks ning kohalikele ja kalurikogukondadele tulutoovamaks, võimaldades neil oma tegevust mitmekesistada; palub komisjonil võtta arvesse saarte ja äärepoolseimate piirkondade sadamate omapära;

| 59. | kutsub üles kehtestama kohustust varustada sadamate ajakohastamise ja laiendamise projektide raames reisiterminalid ja uued reisilaevad piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud abivahenditega; |
| --- | --- |

59.

kutsub üles kehtestama kohustust varustada sadamate ajakohastamise ja laiendamise projektide raames reisiterminalid ja uued reisilaevad piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud abivahenditega;

| 60. | tuletab meelde meritsi reisijateveo tähtsust rannikupiirkondades, eelkõige parvlaevade ja merematkelaevade abil, ning võtab teadmiseks, et on jõustunud määrus (EL) nr 1177/2010 meritsi ja siseveeteedel reisijate õiguste kohta, mis peaks aitama tugevdada kvaliteetset mereturismi; palub sellega seoses, et komisjon käivitaks kampaania reisi- ja merematkelaevade kvaliteedi parandamiseks reisijate õiguste valdkonnas, lähtudes ettevõtjate parimatest tavadest; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde meritsi reisijateveo tähtsust rannikupiirkondades, eelkõige parvlaevade ja merematkelaevade abil, ning võtab teadmiseks, et on jõustunud määrus (EL) nr 1177/2010 meritsi ja siseveeteedel reisijate õiguste kohta, mis peaks aitama tugevdada kvaliteetset mereturismi; palub sellega seoses, et komisjon käivitaks kampaania reisi- ja merematkelaevade kvaliteedi parandamiseks reisijate õiguste valdkonnas, lähtudes ettevõtjate parimatest tavadest;

| 61. | rõhutab purjetamise ja purjespordi tähtsust mereturismi jaoks; seoses peatselt avaldatava teatisega mereturismi kohta kutsub komisjoni üles uurima sektori sotsiaalset ja majanduslikku mõju, võimalusi ühtlustada ja lihtsustada ELi tasandil tegevuslubade väljaandmist, laevasõidu- ja kasutustingimusi, ohutusnõudeid ning jahtlaevade hooldus- ja remonditöid reguleerivaid eeskirju, samuti valdkonna kutsekvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

61.

rõhutab purjetamise ja purjespordi tähtsust mereturismi jaoks; seoses peatselt avaldatava teatisega mereturismi kohta kutsub komisjoni üles uurima sektori sotsiaalset ja majanduslikku mõju, võimalusi ühtlustada ja lihtsustada ELi tasandil tegevuslubade väljaandmist, laevasõidu- ja kasutustingimusi, ohutusnõudeid ning jahtlaevade hooldus- ja remonditöid reguleerivaid eeskirju, samuti valdkonna kutsekvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist;

| 62. | kinnitab veel kord rannaturismi kui mõnede Euroopa rannikupiirkondade eripära tähtsust; palub komisjonil teostada mõjuhinnang, et uurida, kas direktiiv 2006/123/EÜ võib negatiivselt mõjutada sektori VKEsid, ning esitada vajaduse korral ettepanekud meetmete kohta, et seda mõju leevendada ja tagada, et kõnealuse kutsetegevuse eripära võetakse direktiivi kohaldamisel arvesse; |
| --- | --- |

62.

kinnitab veel kord rannaturismi kui mõnede Euroopa rannikupiirkondade eripära tähtsust; palub komisjonil teostada mõjuhinnang, et uurida, kas direktiiv 2006/123/EÜ võib negatiivselt mõjutada sektori VKEsid, ning esitada vajaduse korral ettepanekud meetmete kohta, et seda mõju leevendada ja tagada, et kõnealuse kutsetegevuse eripära võetakse direktiivi kohaldamisel arvesse;

| 63. | palub komisjonil ergutada liikmesriike, piirkondi, autonoomseid kogukondi ning ranniku- ja saarepiirkondade muid sidusrühmi välja arendama ja süstemaatiliselt rakendama nn vanade kaubateede algatust, mille Euroopa Parlament 2013. aasta eelarves heaks kiitis ja mis hõlmab nii Vahemere kui ka muid Euroopa merealasid, eriti selleks, et mitmekesistada turismitooteid ja vähendada turismi hooajalisust; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil ergutada liikmesriike, piirkondi, autonoomseid kogukondi ning ranniku- ja saarepiirkondade muid sidusrühmi välja arendama ja süstemaatiliselt rakendama nn vanade kaubateede algatust, mille Euroopa Parlament 2013. aasta eelarves heaks kiitis ja mis hõlmab nii Vahemere kui ka muid Euroopa merealasid, eriti selleks, et mitmekesistada turismitooteid ja vähendada turismi hooajalisust;

| 64. | palub komisjonil lisada kestlik mere-, saare- ja rannikuturism asjakohastesse meetmetesse ja programmidesse, nagu EDEN (European destinations of excellence – Euroopa tippsihtkohad) ja Calypso ning toetada algatusi, mis soodustavad ranna-, mere- ja merendusaladega seotud turismivormide mitmekesistamist, aitavad vähendada turismitegevuse ja -töökohtade hooajalisust ning edendada kliimamuutusega kohanemist; on sellega seoses seisukohal, et turismipakkumise mitmekesistamine võib suurendada merepiirkondade atraktiivsust ja võimaldada neil üle saada traditsioonilisest „päikese, mere ja liivaranna” mudelist; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil lisada kestlik mere-, saare- ja rannikuturism asjakohastesse meetmetesse ja programmidesse, nagu EDEN (European destinations of excellence – Euroopa tippsihtkohad) ja Calypso ning toetada algatusi, mis soodustavad ranna-, mere- ja merendusaladega seotud turismivormide mitmekesistamist, aitavad vähendada turismitegevuse ja -töökohtade hooajalisust ning edendada kliimamuutusega kohanemist; on sellega seoses seisukohal, et turismipakkumise mitmekesistamine võib suurendada merepiirkondade atraktiivsust ja võimaldada neil üle saada traditsioonilisest „päikese, mere ja liivaranna” mudelist;

| 65. | kutsub üles edendama merekuurorte, sest see võib aidata vähendada hooajalisi erinevusi ja luua kohalikus ja piirkondlikus majanduses mitmekordistava mõju, kaasates kalurikogukondi ning viies majanduskasvu ja kestlikkuse omavahel tasakaalu; |
| --- | --- |

65.

kutsub üles edendama merekuurorte, sest see võib aidata vähendada hooajalisi erinevusi ja luua kohalikus ja piirkondlikus majanduses mitmekordistava mõju, kaasates kalurikogukondi ning viies majanduskasvu ja kestlikkuse omavahel tasakaalu;

| 66. | kutsub komisjoni üles arvestama kohaliku kultuuri ja käsitööndusliku gastronoomia panuse ja rolliga Euroopa rannikuturismi arendamises; peab vajalikuks kasutada ja kooskõlastada olemasolevat poliitikat ja vahendeid ning koostada uusi programme ja meetmeid, et ergutada koostoimet eelkõige ELi rannikupiirkondade primaar- ja tertsiaarsektori VKEde vahel; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles arvestama kohaliku kultuuri ja käsitööndusliku gastronoomia panuse ja rolliga Euroopa rannikuturismi arendamises; peab vajalikuks kasutada ja kooskõlastada olemasolevat poliitikat ja vahendeid ning koostada uusi programme ja meetmeid, et ergutada koostoimet eelkõige ELi rannikupiirkondade primaar- ja tertsiaarsektori VKEde vahel;

| 67. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks turismi virtuaalsesse vaatluskeskusesse mere- ja rannikuturismile pühendatud osa, tagades seosed uurimisasutuste, ettevõtete ja riiklike asutuste vahel eesmärgiga ergutada turu-uuringuid, varustada ettevõtteid ja riiklike asutusi prognoosiva teabega nõudluse ja pakkumise arengu kohta ning luua soodsamad äritingimused, andes ühtlasi teavet seostest bioloogilise mitmekesisuse, kliimakaitse ja kestliku turismi algatuste vahel; |
| --- | --- |

67.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks turismi virtuaalsesse vaatluskeskusesse mere- ja rannikuturismile pühendatud osa, tagades seosed uurimisasutuste, ettevõtete ja riiklike asutuste vahel eesmärgiga ergutada turu-uuringuid, varustada ettevõtteid ja riiklike asutusi prognoosiva teabega nõudluse ja pakkumise arengu kohta ning luua soodsamad äritingimused, andes ühtlasi teavet seostest bioloogilise mitmekesisuse, kliimakaitse ja kestliku turismi algatuste vahel;

Sinine energia

| 68. | märgib, et kliimamuutus on üks peamisi mere bioloogilise mitmekesisuse ohustajaid kogu maailmas ja sinise majanduskasvu energiaaspektid peavad tuginema taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele; |
| --- | --- |

68.

märgib, et kliimamuutus on üks peamisi mere bioloogilise mitmekesisuse ohustajaid kogu maailmas ja sinise majanduskasvu energiaaspektid peavad tuginema taastuvatele energiaallikatele ja energiatõhususele;

| 69. | võtab sellega seoses teadmiseks Euroopat ümbritsevate merede ja ookeanide tähtsuse ELi energiajulgeoleku seisukohast ja energiaallikate ning varustusteede mitmekesistamisel; |
| --- | --- |

69.

võtab sellega seoses teadmiseks Euroopat ümbritsevate merede ja ookeanide tähtsuse ELi energiajulgeoleku seisukohast ja energiaallikate ning varustusteede mitmekesistamisel;

| 70. | juhib tähelepanu avamere tuule-, loodete- ja laineenergia ning ookeani soojusenergia, samuti tavapärase avamere energeetikasektori potentsiaalile rannikupiirkondades kestlike töökohtade loomisel, heitkoguste vähendamisel ja ELi keskmise ja kaugema ajavahemiku energiaeesmärkide täitmisel; rõhutab tõsiasja, et selle potentsiaali kasutuselevõtuks on vaja ulatuslikke investeeringuid võrguühenduste ümberkujundamisse ja ülekandevõimsusse; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu avamere tuule-, loodete- ja laineenergia ning ookeani soojusenergia, samuti tavapärase avamere energeetikasektori potentsiaalile rannikupiirkondades kestlike töökohtade loomisel, heitkoguste vähendamisel ja ELi keskmise ja kaugema ajavahemiku energiaeesmärkide täitmisel; rõhutab tõsiasja, et selle potentsiaali kasutuselevõtuks on vaja ulatuslikke investeeringuid võrguühenduste ümberkujundamisse ja ülekandevõimsusse;

| 71. | rõhutab, et sinine energia on Euroopa meremajanduse jaoks oluline vara; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid sinise energia potentsiaali teostamist, kasutades merealade strateegiaid ja pöörates erilist tähelepanu äärepoolseimate piirkondade võimalustele, mis tulenevad nende asendist ja looduslikust omapärast; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et sinine energia on Euroopa meremajanduse jaoks oluline vara; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid sinise energia potentsiaali teostamist, kasutades merealade strateegiaid ja pöörates erilist tähelepanu äärepoolseimate piirkondade võimalustele, mis tulenevad nende asendist ja looduslikust omapärast;

| 72. | kutsub komisjoni üles aktiivselt toetama ELi üleilmset liidrirolli selles valdkonnas, koostades Euroopa sinise energia tööstusstrateegia, nagu varem on tehtud muude valdkondade puhul; |
| --- | --- |

72.

kutsub komisjoni üles aktiivselt toetama ELi üleilmset liidrirolli selles valdkonnas, koostades Euroopa sinise energia tööstusstrateegia, nagu varem on tehtud muude valdkondade puhul;

| 73. | palub komisjonil oma peatselt avaldatavas teemakohases teatises lähtuda mereenergiaressursside arendamisel integreeritud käsitlusest, mis seisneb avamere tuuleenergia ja muude taastuvate mereenergia allikate koostoime kasutamises; rõhutab, et see käsitlus peab võimaldama energiatarnet täieliku ja kestliku energiaallikate kogumi põhjal, järgides ettevaatuspõhimõtet ja tagades merel julgeoleku ja ohutuse, samuti peaks see hõlmama piisava taristu kavasid energia merelt maismaale tarnimiseks ning tavaelektrivõrku ühendamiseks; |
| --- | --- |

73.

palub komisjonil oma peatselt avaldatavas teemakohases teatises lähtuda mereenergiaressursside arendamisel integreeritud käsitlusest, mis seisneb avamere tuuleenergia ja muude taastuvate mereenergia allikate koostoime kasutamises; rõhutab, et see käsitlus peab võimaldama energiatarnet täieliku ja kestliku energiaallikate kogumi põhjal, järgides ettevaatuspõhimõtet ja tagades merel julgeoleku ja ohutuse, samuti peaks see hõlmama piisava taristu kavasid energia merelt maismaale tarnimiseks ning tavaelektrivõrku ühendamiseks;

| 74. | kutsub liikmesriike üles koostööle, et hõlbustada Põhjamere piirkonna tuuleenergiavõrgu säästvat ehitamist taastuvate energiaallikate kasutamiseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut vastava õigusraamistiku kehtestamiseks; |
| --- | --- |

74.

kutsub liikmesriike üles koostööle, et hõlbustada Põhjamere piirkonna tuuleenergiavõrgu säästvat ehitamist taastuvate energiaallikate kasutamiseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut vastava õigusraamistiku kehtestamiseks;

Kalandus ja vesiviljelus

| 75. | rõhutab, et vesiviljelus ja kalandus peaksid kestlikult toetama toidutootmist ning pikaajalist toiduga kindlustatust ja tarbijakaitset kogu liidus; on seisukohal, et tuleks ergutada kestliku vesiviljeluse ja kalatööstuse arendamist ning innovatsiooni, vähendades bürokraatiat ja suurendades nende tegevusalade töövõimalusi, mis aitab parandada ranniku- ja maapiirkondade elukvaliteeti; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et vesiviljelus ja kalandus peaksid kestlikult toetama toidutootmist ning pikaajalist toiduga kindlustatust ja tarbijakaitset kogu liidus; on seisukohal, et tuleks ergutada kestliku vesiviljeluse ja kalatööstuse arendamist ning innovatsiooni, vähendades bürokraatiat ja suurendades nende tegevusalade töövõimalusi, mis aitab parandada ranniku- ja maapiirkondade elukvaliteeti;

| 76. | rõhutab, et säästva vesiviljeluse arendamine on oluline Euroopa kalavarude ülepüügi piiramiseks ja sõltuvuse vähendamiseks kolmandatest riikidest tulevast importkalast, mis moodustab üle 60 % ELis tarbitavast kalast; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et säästva vesiviljeluse arendamine on oluline Euroopa kalavarude ülepüügi piiramiseks ja sõltuvuse vähendamiseks kolmandatest riikidest tulevast importkalast, mis moodustab üle 60 % ELis tarbitavast kalast;

| 77. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi vesiviljeluse vallas on juba 80 000 töökohta ja et seal peituvad võimalused parandada tunduvalt rannikukogukondade majandusseisu, kui pidada silmas ÜRO prognoosi, mille kohaselt tehistingimustes kasvatatava kala tootmine ületab 2019. aastaks tavapärase kalanduse mahud; |
| --- | --- |

77.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi vesiviljeluse vallas on juba 80 000 töökohta ja et seal peituvad võimalused parandada tunduvalt rannikukogukondade majandusseisu, kui pidada silmas ÜRO prognoosi, mille kohaselt tehistingimustes kasvatatava kala tootmine ületab 2019. aastaks tavapärase kalanduse mahud;

| 78. | kutsub komisjoni üles juhtima oma peatselt avaldatavates ELi vesiviljeluse strateegilistes suunistes tähelepanu avamere vesiviljelusele, mida saaks ühitada sinise energia rajatistega, et vähendada liigintensiivse vesiviljeluse survet rannikualade ökosüsteemidele ja muule sealsele tegevusele; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide vastavates integreeritud halduskavades tuleb vähendada halduskoormust ja tagada piisava ruumi eraldamine kõnealuste tegevusalade arendamiseks; |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni üles juhtima oma peatselt avaldatavates ELi vesiviljeluse strateegilistes suunistes tähelepanu avamere vesiviljelusele, mida saaks ühitada sinise energia rajatistega, et vähendada liigintensiivse vesiviljeluse survet rannikualade ökosüsteemidele ja muule sealsele tegevusele; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide vastavates integreeritud halduskavades tuleb vähendada halduskoormust ja tagada piisava ruumi eraldamine kõnealuste tegevusalade arendamiseks;

| 79. | rõhutab, kui olulised on tulevane Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMFF), mis esmakordselt ühendab integreeritud merenduspoliitika ja kalanduspoliitika rahastamise, ning Euroopa Investeerimispank (EIP) kalanduse, vesiviljeluse ja kalatöötlemise jätkusuutliku ja keskkonnahoidliku arengu ning nendest valdkondadest sõltuvate kogukondade tulude mitmekesistamise toetamisel, eriti seoses väikesemahulise rannikukalandusega, samuti naiste ja noorte kutseõppega ning uute ettevõtjate huvi äratamisega valdkonna vastu; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, kui olulised on tulevane Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMFF), mis esmakordselt ühendab integreeritud merenduspoliitika ja kalanduspoliitika rahastamise, ning Euroopa Investeerimispank (EIP) kalanduse, vesiviljeluse ja kalatöötlemise jätkusuutliku ja keskkonnahoidliku arengu ning nendest valdkondadest sõltuvate kogukondade tulude mitmekesistamise toetamisel, eriti seoses väikesemahulise rannikukalandusega, samuti naiste ja noorte kutseõppega ning uute ettevõtjate huvi äratamisega valdkonna vastu;

| 80. | tunnistab, et Euroopa merepiiri kaitsmine on liikmesriikide jaoks keeruline ülesanne; on seisukohal, et edukas sinine majandus eeldab tugevat ELi merepiiri, et tagada merekeskkonna kaitse, kalanduskontroll, võitlus ebaseadusliku kalapüügi vastu ja õiguskaitse; rõhutab sellega seoses, et merel toimuva tegevuse ja järelevalve koordineerimiseks on vaja luua Euroopa rannavalve; rõhutab lisaks vajadust suurendada kalandussektoriga seotud piirkondliku koostöö algatuste hulka; |
| --- | --- |

80.

tunnistab, et Euroopa merepiiri kaitsmine on liikmesriikide jaoks keeruline ülesanne; on seisukohal, et edukas sinine majandus eeldab tugevat ELi merepiiri, et tagada merekeskkonna kaitse, kalanduskontroll, võitlus ebaseadusliku kalapüügi vastu ja õiguskaitse; rõhutab sellega seoses, et merel toimuva tegevuse ja järelevalve koordineerimiseks on vaja luua Euroopa rannavalve; rõhutab lisaks vajadust suurendada kalandussektoriga seotud piirkondliku koostöö algatuste hulka;

Maavarade kaevandamine merepõhjast

| 81. | võtab teadmiseks soodsate tingimuste olemasolu maavarade kaevandamiseks merepõhjast; rõhutab siiski, et merepõhja keskkond on seotud kogu ülejäänud planeediga aine- ja energiavahetuse ning bioloogilise mitmekesisuse kaudu, mis sekkumise korral võib põhjustada ettearvamatuid muutusi kalavarudes ja elurikkuse kadumist; |
| --- | --- |

81.

võtab teadmiseks soodsate tingimuste olemasolu maavarade kaevandamiseks merepõhjast; rõhutab siiski, et merepõhja keskkond on seotud kogu ülejäänud planeediga aine- ja energiavahetuse ning bioloogilise mitmekesisuse kaudu, mis sekkumise korral võib põhjustada ettearvamatuid muutusi kalavarudes ja elurikkuse kadumist;

| 82. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu merepõhja kaevandamise tagajärgedele keskkonna jaoks, eelkõige väga tundlikes merekeskkondades, toetada asjaomaseid uurimisprojekte, rakendada ettevaatusprintsiipi ning teha valdkondlikku koostööd kolmandate riikide asutustega, et kiiremini täita lüngad teaduslikult põhjendatud teadmistes; |
| --- | --- |

82.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu merepõhja kaevandamise tagajärgedele keskkonna jaoks, eelkõige väga tundlikes merekeskkondades, toetada asjaomaseid uurimisprojekte, rakendada ettevaatusprintsiipi ning teha valdkondlikku koostööd kolmandate riikide asutustega, et kiiremini täita lüngad teaduslikult põhjendatud teadmistes;

| 83. | tunnistab, et tõhusam ressursikasutus koos tugevama ringlussevõtupoliitikaga pakub palju kulutasuvamat ja säästvamat lähenemisviisi maavaravajaduse rahuldamiseks kui intensiivne veealuste varude kaevandamine; peab kahetsusväärseks, et puudused tooraine ja haruldaste muldmetallide ringlussevõtul suurendavad jäätmete hulka, ning kutsub seetõttu võtma meetmeid ringlussevõtutööstuse tõhustamiseks, et merealusele kaevandamisele alternatiivi pakkuda; juhib tähelepanu sellisest lähenemisest tulenevatele pikaajalistele tööhõivevõimalustele; |
| --- | --- |

83.

tunnistab, et tõhusam ressursikasutus koos tugevama ringlussevõtupoliitikaga pakub palju kulutasuvamat ja säästvamat lähenemisviisi maavaravajaduse rahuldamiseks kui intensiivne veealuste varude kaevandamine; peab kahetsusväärseks, et puudused tooraine ja haruldaste muldmetallide ringlussevõtul suurendavad jäätmete hulka, ning kutsub seetõttu võtma meetmeid ringlussevõtutööstuse tõhustamiseks, et merealusele kaevandamisele alternatiivi pakkuda; juhib tähelepanu sellisest lähenemisest tulenevatele pikaajalistele tööhõivevõimalustele;

Sinine biotehnoloogia

| 84. | tunnistab, et sinine biotehnoloogia võib tekitada kõrge kvalifikatsiooniga töökohti ja aidata edendada olulisi valdkondi nagu tervishoid, toitumine ja innovatsioon; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, mida on vaja selle tegevusala edendamiseks ettevõtluse vallas; |
| --- | --- |

84.

tunnistab, et sinine biotehnoloogia võib tekitada kõrge kvalifikatsiooniga töökohti ja aidata edendada olulisi valdkondi nagu tervishoid, toitumine ja innovatsioon; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, mida on vaja selle tegevusala edendamiseks ettevõtluse vallas;

| 85. | rõhutab merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse potentsiaali sinise biotehnoloogia sektori jaoks, eelkõige endiselt suures osas avastamata süvameres, kuid rõhutab, et selle väga tundliku ökosüsteemi uurimisel tuleb olla ettevaatlik; |
| --- | --- |

85.

rõhutab merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse potentsiaali sinise biotehnoloogia sektori jaoks, eelkõige endiselt suures osas avastamata süvameres, kuid rõhutab, et selle väga tundliku ökosüsteemi uurimisel tuleb olla ettevaatlik;

| 86. | palub komisjonil selgelt määratleda sinise biotehnoloogiaga seotud küsimused ja probleemid (nt bionanotehnoloogia, biomaterjalid ja geneetiliselt muundatud kalade, karpide ja mikroorganismide kasutuselevõtt) ning rakendada seonduvate keskkonna- ja terviseriskide kindlakstegemiseks, hindamiseks ja juhtimiseks teaduslikult usaldusväärset ja ettevaatuspõhimõttel tuginevat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

86.

palub komisjonil selgelt määratleda sinise biotehnoloogiaga seotud küsimused ja probleemid (nt bionanotehnoloogia, biomaterjalid ja geneetiliselt muundatud kalade, karpide ja mikroorganismide kasutuselevõtt) ning rakendada seonduvate keskkonna- ja terviseriskide kindlakstegemiseks, hindamiseks ja juhtimiseks teaduslikult usaldusväärset ja ettevaatuspõhimõttel tuginevat lähenemisviisi;

| 87. | palub komisjonil edendada erasektori ja uurimisinstituutide vahelisi ning piiriüleseid partnerlusi, nagu Euroopa merebioloogiliste ressursside keskus, sest merebiotehnoloogia ja merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kasutamine eeldab teaduslikku oskusteavet ja kalleid seadmeid; |
| --- | --- |

87.

palub komisjonil edendada erasektori ja uurimisinstituutide vahelisi ning piiriüleseid partnerlusi, nagu Euroopa merebioloogiliste ressursside keskus, sest merebiotehnoloogia ja merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kasutamine eeldab teaduslikku oskusteavet ja kalleid seadmeid;

o

o o

| 88. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

88.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 41.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 70.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 10.

(4)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 1.

(5)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 30.

(6)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 531.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Ühistute kaasabi kriisi ületamisel

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon ühistute osa kohta kriisi ületamisel (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 54,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Euroopa ühistu põhikirja ja töötajate kaasamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Euroopa ühistu põhikirja ja töötajate kaasamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 1994. aasta soovitust 94/1069/EÜ väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ülemineku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 1994. aasta soovitust 94/1069/EÜ väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ülemineku kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ülemineku kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) ülemineku kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ühistute edendamise kohta Euroopas (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ühistute edendamise kohta Euroopas (COM(2004)0018),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist uue sotsiaalettevõtluse algatuse kohta (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist uue sotsiaalettevõtluse algatuse kohta (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Ühistud ja ümberkorraldused” (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Ühistud ja ümberkorraldused” (7),

| — | võttes arvesse ILO soovitust 193 ühistute edendamise kohta, mille kõik ELi praeguse 27 liikmesriigi valitsused on heaks kiitnud, ÜRO Peaassamblee 2001. aasta resolutsiooni „Ühistute osa inimarengus” ning asjaolu, et ÜRO kuulutas 2012. aasta rahvusvaheliseks ühistute aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO soovitust 193 ühistute edendamise kohta, mille kõik ELi praeguse 27 liikmesriigi valitsused on heaks kiitnud, ÜRO Peaassamblee 2001. aasta resolutsiooni „Ühistute osa inimarengus” ning asjaolu, et ÜRO kuulutas 2012. aasta rahvusvaheliseks ühistute aastaks,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0222/2013),

Sissejuhatus

| 1. | rõhutab, et ühistutel ja teistel sotsiaalmajandusettevõtetel on Euroopa majanduses oluline osa, seda eriti kriisi ajal, kuna need ettevõtted seovad kasumlikkuse solidaarsusega, loovad häid töökohti, tugevdavad sotsiaalset, majanduslikku ja piirkondlikku ühtekuuluvust ning loovad sotsiaalset kapitali; märgib lisaks, et sotsiaalmajandusettevõtted peaksid saama toetuda selgemale ja terviklikumale õigusraamistikule, milles võetaks asjakohaselt arvesse sotsiaalmajandusüksuste suurt mitmekesisust ja iseärasusi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ühistutel ja teistel sotsiaalmajandusettevõtetel on Euroopa majanduses oluline osa, seda eriti kriisi ajal, kuna need ettevõtted seovad kasumlikkuse solidaarsusega, loovad häid töökohti, tugevdavad sotsiaalset, majanduslikku ja piirkondlikku ühtekuuluvust ning loovad sotsiaalset kapitali; märgib lisaks, et sotsiaalmajandusettevõtted peaksid saama toetuda selgemale ja terviklikumale õigusraamistikule, milles võetaks asjakohaselt arvesse sotsiaalmajandusüksuste suurt mitmekesisust ja iseärasusi;

| 2. | märgib, et ühistud muutuvad ELis üha olulisemaks ja kokku on ligikaudu 160 000 ühistut, mille omanikeks on nende 123 miljonit liiget ja mis annavad tööd 5,4 miljonile inimesele, sealhulgas umbes 50 000 tööstus- ja teenindusühistut, mis on tööandjaks 1,4 miljonile inimesele, ning et ühistute arvele langeb keskmiselt umbes 5 % iga liikmesriigi SKPst; märgib, et mõne viimase aasta jooksul on kriisiolukorras või õigusjärglasteta ettevõtete restruktureerimise tulemusena asutatud mitusada tööstus- ja teenindusühistut, millega on päästetud ja ümber kujundatud kohalikku majandustegevust ja töökohti; märgib, et tööstuse ja teenuste valdkonnas tegutsevatel ühisturühmadel on mõnes enim industrialiseeritud ELi piirkonnas olnud sealsele arengule väga suur mõju; märgib, et mõned nn sotsiaalsed ühistud, kes on spetsialiseerunud inimeste integreerimisele tööturule, pakuvad tööstussektoris ja teenindussektoris tööd rohkem kui 30 000-le puudega või ebasoodsas olukorras olevale inimesele; juhib tähelepanu asjaolule, et ühistumudeli on omaks võtnud füüsilisest isikust ettevõtjad ja vabakutselised ning see vorm on märkimisväärselt levima hakanud sellistes uutes sektorites nagu tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenused, digitaalsed ja ettevõtluse tugiteenused ning üldhuviteenused, mida varem pakkus avalik sektor (nt keskkonnateenused ja loodusmaastike haldamine, haridus ja kultuur ning elektri tootmine taastuvatest energiaallikatest); märgib, et seepärast on ühistutel ELis väga oluline osa majanduses, sotsiaalvaldkonnas, säästvas arengus ja tööhõives ning lisaks ergutavad need sotsiaalset innovatsiooni, mis on väga tähtis punkt strateegias „Euroopa 2020” ja raamprogrammis „Horisont 2020”, ning toetavad piirkondlike ja kohalike kogukondade säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu eesmärki; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ühistud muutuvad ELis üha olulisemaks ja kokku on ligikaudu 160 000 ühistut, mille omanikeks on nende 123 miljonit liiget ja mis annavad tööd 5,4 miljonile inimesele, sealhulgas umbes 50 000 tööstus- ja teenindusühistut, mis on tööandjaks 1,4 miljonile inimesele, ning et ühistute arvele langeb keskmiselt umbes 5 % iga liikmesriigi SKPst; märgib, et mõne viimase aasta jooksul on kriisiolukorras või õigusjärglasteta ettevõtete restruktureerimise tulemusena asutatud mitusada tööstus- ja teenindusühistut, millega on päästetud ja ümber kujundatud kohalikku majandustegevust ja töökohti; märgib, et tööstuse ja teenuste valdkonnas tegutsevatel ühisturühmadel on mõnes enim industrialiseeritud ELi piirkonnas olnud sealsele arengule väga suur mõju; märgib, et mõned nn sotsiaalsed ühistud, kes on spetsialiseerunud inimeste integreerimisele tööturule, pakuvad tööstussektoris ja teenindussektoris tööd rohkem kui 30 000-le puudega või ebasoodsas olukorras olevale inimesele; juhib tähelepanu asjaolule, et ühistumudeli on omaks võtnud füüsilisest isikust ettevõtjad ja vabakutselised ning see vorm on märkimisväärselt levima hakanud sellistes uutes sektorites nagu tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenused, digitaalsed ja ettevõtluse tugiteenused ning üldhuviteenused, mida varem pakkus avalik sektor (nt keskkonnateenused ja loodusmaastike haldamine, haridus ja kultuur ning elektri tootmine taastuvatest energiaallikatest); märgib, et seepärast on ühistutel ELis väga oluline osa majanduses, sotsiaalvaldkonnas, säästvas arengus ja tööhõives ning lisaks ergutavad need sotsiaalset innovatsiooni, mis on väga tähtis punkt strateegias „Euroopa 2020” ja raamprogrammis „Horisont 2020”, ning toetavad piirkondlike ja kohalike kogukondade säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu eesmärki;

| 3. | kordab, et ühistupõhine ärimudel toetab reaalset majanduslikku pluralismi, on sotsiaalse turumajanduse ülimalt tähtis osa ning täiel määral kooskõlas Euroopa Liidu lepingu aluseks olevate väärtuste ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; |
| --- | --- |

3.

kordab, et ühistupõhine ärimudel toetab reaalset majanduslikku pluralismi, on sotsiaalse turumajanduse ülimalt tähtis osa ning täiel määral kooskõlas Euroopa Liidu lepingu aluseks olevate väärtuste ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et paljud ühistud on kriisi ajal osutunud paljudest tavapärastest ettevõtetest vastupidavamaks, kui pidada silmas tööhõive ja ettevõtete sulgemise määra; märgib, et kriisist hoolimata on ühistuid loodud uutes ja innovaatilistes valdkondades ning ühistute vastupidavuse kohta on tugevaid tõendeid, seda eriti ühistupankade ning tööstus- ja teenindusühistute puhul (töötajate ühistud, sotsiaalühistud ja VKEde moodustatud ühistud); märgib, et ühistute areng on näidanud, et see vorm võimaldab teistest mudelitest paremini reageerida uutele vajadustele ja stimuleerida töökohtade loomist, kuna ühistud on suutelised muutustega kohanema ja oma eesmärke järgides jätkama tegevust ka probleemses olukorras; rõhutab lisaks VKEde moodustatud ühistute strateegilist rolli, kuna need võimaldavad leida ühistele probleemidele kollektiivseid lahendusi ja tekitada mastaabisäästu; märgib ka nn kogukondlike ühistute kasvavat tähtust, mis just kõrvalistes ja ebasoodsate tingimustega piirkondades võimaldavad kodanikel vahetult osaleda mitmesuguste vajaduste rahuldamisel (tervishoiu- ja sotsiaalteenused, haridusteenused, kommertsteenused, sideteenused jne); |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et paljud ühistud on kriisi ajal osutunud paljudest tavapärastest ettevõtetest vastupidavamaks, kui pidada silmas tööhõive ja ettevõtete sulgemise määra; märgib, et kriisist hoolimata on ühistuid loodud uutes ja innovaatilistes valdkondades ning ühistute vastupidavuse kohta on tugevaid tõendeid, seda eriti ühistupankade ning tööstus- ja teenindusühistute puhul (töötajate ühistud, sotsiaalühistud ja VKEde moodustatud ühistud); märgib, et ühistute areng on näidanud, et see vorm võimaldab teistest mudelitest paremini reageerida uutele vajadustele ja stimuleerida töökohtade loomist, kuna ühistud on suutelised muutustega kohanema ja oma eesmärke järgides jätkama tegevust ka probleemses olukorras; rõhutab lisaks VKEde moodustatud ühistute strateegilist rolli, kuna need võimaldavad leida ühistele probleemidele kollektiivseid lahendusi ja tekitada mastaabisäästu; märgib ka nn kogukondlike ühistute kasvavat tähtust, mis just kõrvalistes ja ebasoodsate tingimustega piirkondades võimaldavad kodanikel vahetult osaleda mitmesuguste vajaduste rahuldamisel (tervishoiu- ja sotsiaalteenused, haridusteenused, kommertsteenused, sideteenused jne);

| 5. | on seisukohal, et ühistud võivad majanduslanguse ajal tulemuslikult edendada ettevõtlust mikromajanduslikul tasandil, kuna ühistu vorm võimaldab väikeettevõtete omanikel – selleks on sageli rühm kodanikke – ettevõtlusega tegeleda; toetab sellest tulenevalt ühistute arengut sotsiaal- ja hoolekandesektoris, et tagada vähem kaitstud elanikkonnarühmade suurem sotsiaalne kaasatus; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ühistud võivad majanduslanguse ajal tulemuslikult edendada ettevõtlust mikromajanduslikul tasandil, kuna ühistu vorm võimaldab väikeettevõtete omanikel – selleks on sageli rühm kodanikke – ettevõtlusega tegeleda; toetab sellest tulenevalt ühistute arengut sotsiaal- ja hoolekandesektoris, et tagada vähem kaitstud elanikkonnarühmade suurem sotsiaalne kaasatus;

| 6. | mainib, et ühistud aitavad tänu oma detsentraliseeritud olemusele oluliselt kaasa taastuvenergia direktiivis(2009/28/EÜ) esitatud prioriteetide elluviimisele aastaks 2020 ning üleminekule fossiilenergialt taastuvenergiale; rõhutab sellega seoses fakti, et kodanikud on asutanud üle tuhande taastuvenergiaühistu; on veendunud, et taastuvenergia vallas tegutsevad ühistud annavad kodanikele võimaluse osaleda n-ö kollektiivliikmetena kohalikes projektides ning soodustavad investeeringuid taastuvenergia projektidesse, ja see tõstab omakorda sotsiaalset heakskiitu taastuvenergiarajatistele; on seisukohal, et kodanike osalemine energiatootmises aitab suurendada nende teadlikkust säästliku ja tõhusa energiatarbimise vajalikkusest ning nendepoolset kontrolli energiahindade üle; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu energiaühistute potentsiaalsele osale taastuvate energiaallikate ulatuslikumal kasutuselevõtul ja energiatõhususe tõstmisel; |
| --- | --- |

6.

mainib, et ühistud aitavad tänu oma detsentraliseeritud olemusele oluliselt kaasa taastuvenergia direktiivis(2009/28/EÜ) esitatud prioriteetide elluviimisele aastaks 2020 ning üleminekule fossiilenergialt taastuvenergiale; rõhutab sellega seoses fakti, et kodanikud on asutanud üle tuhande taastuvenergiaühistu; on veendunud, et taastuvenergia vallas tegutsevad ühistud annavad kodanikele võimaluse osaleda n-ö kollektiivliikmetena kohalikes projektides ning soodustavad investeeringuid taastuvenergia projektidesse, ja see tõstab omakorda sotsiaalset heakskiitu taastuvenergiarajatistele; on seisukohal, et kodanike osalemine energiatootmises aitab suurendada nende teadlikkust säästliku ja tõhusa energiatarbimise vajalikkusest ning nendepoolset kontrolli energiahindade üle; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu energiaühistute potentsiaalsele osale taastuvate energiaallikate ulatuslikumal kasutuselevõtul ja energiatõhususe tõstmisel;

| 7. | on arvamusel, et ühistute suurem vastupidavus tuleneb suurel määral ühisjuhtimise mudelist, mis põhineb ühisvastutusel, liikmete – sidusrühmade demokraatlikul osalemisel majandustegevuses ja demokraatlikus kontrollis, korraldustöös ja juhtimises ning lojaalsusel oma kogukonnale; rõhutab, et ühistute vastupidavuse üheks põhjuseks on ka neile iseloomulik kapitali akumuleerimise meetod, mis on vähem sõltuv muutustest finantsturgudel, olles seotud ühelt poolt kasumi paigutamisega reservfondidesse, võimaluse korral osaliselt jagamatuna (eeskätt varade kujul, mis muudavad ühistuliikumise üldiselt tugevamaks, pärast võlgade tasumist likvideerimise korral), ja teiselt poolt ettevõtte eesmärkide teostamisega, mis näitab sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide tasakaalustatust ning ühistute püüet oma toimimist ja tegevust parandada; on seisukohal, et selline mudel aitab ühistutel omaks võtta pika perspektiiviga, mitut põlvkonda siduva lähenemisviisi ning tagada tiheda seotuse kohaliku majandusega, aktiivselt osaleda kohalikus säästvas arengus ning jääda isegi rahvusvahelise mõõtme lisandumisel kohakeskseks; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et ühistute suurem vastupidavus tuleneb suurel määral ühisjuhtimise mudelist, mis põhineb ühisvastutusel, liikmete – sidusrühmade demokraatlikul osalemisel majandustegevuses ja demokraatlikus kontrollis, korraldustöös ja juhtimises ning lojaalsusel oma kogukonnale; rõhutab, et ühistute vastupidavuse üheks põhjuseks on ka neile iseloomulik kapitali akumuleerimise meetod, mis on vähem sõltuv muutustest finantsturgudel, olles seotud ühelt poolt kasumi paigutamisega reservfondidesse, võimaluse korral osaliselt jagamatuna (eeskätt varade kujul, mis muudavad ühistuliikumise üldiselt tugevamaks, pärast võlgade tasumist likvideerimise korral), ja teiselt poolt ettevõtte eesmärkide teostamisega, mis näitab sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide tasakaalustatust ning ühistute püüet oma toimimist ja tegevust parandada; on seisukohal, et selline mudel aitab ühistutel omaks võtta pika perspektiiviga, mitut põlvkonda siduva lähenemisviisi ning tagada tiheda seotuse kohaliku majandusega, aktiivselt osaleda kohalikus säästvas arengus ning jääda isegi rahvusvahelise mõõtme lisandumisel kohakeskseks;

| 8. | märgib, et ühistud on võimelised tõhusalt ja tulemuslikult rahuldama nii praegusi kui ka uusi vajadusi sellistes valdkondades nagu kultuurivarade haldamine ja loovtegevus ning uutest elu- ja tarbimisviisidest lähtuv keskkonnasäästlikkus; rõhutab, et ühistud edendavad ka selliseid väärtusi nagu õiguspärasuse kaitse, mille kohta on näide Itaaliast, kus maffialt konfiskeeritud varade haldamine on usaldatud ühistute hoolde; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ühistud on võimelised tõhusalt ja tulemuslikult rahuldama nii praegusi kui ka uusi vajadusi sellistes valdkondades nagu kultuurivarade haldamine ja loovtegevus ning uutest elu- ja tarbimisviisidest lähtuv keskkonnasäästlikkus; rõhutab, et ühistud edendavad ka selliseid väärtusi nagu õiguspärasuse kaitse, mille kohta on näide Itaaliast, kus maffialt konfiskeeritud varade haldamine on usaldatud ühistute hoolde;

| 9. | on seisukohal, et ELi tööstuspoliitika eesmärkide ja võetavate meetmete puhul tuleks täiel määral arvestada ühistutega, pidades silmas ka nende olulist panust tööstuse ümberkorraldamisse, mis on ELi tööstuspoliitika üks olulisemaid osi; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ELi tööstuspoliitika eesmärkide ja võetavate meetmete puhul tuleks täiel määral arvestada ühistutega, pidades silmas ka nende olulist panust tööstuse ümberkorraldamisse, mis on ELi tööstuspoliitika üks olulisemaid osi;

| 10. | märgib samuti, et koostöö tegemine võimaldab ühistutel kasutada ära mastaabisäästu eelised, jagada kogemusi ja parimaid tavasid ning jagada ja paigutada vajaduse korral ümber nii inim- kui ka raharessursse; väidab, et ühistutele omane paindlikkus võimaldab neil püsima jääda isegi kõige raskematel aegadel; |
| --- | --- |

10.

märgib samuti, et koostöö tegemine võimaldab ühistutel kasutada ära mastaabisäästu eelised, jagada kogemusi ja parimaid tavasid ning jagada ja paigutada vajaduse korral ümber nii inim- kui ka raharessursse; väidab, et ühistutele omane paindlikkus võimaldab neil püsima jääda isegi kõige raskematel aegadel;

| 11. | märgib, et liikmesriikidest võib leida arvukalt näiteid headest tavadest, mille järgimine ühistute poolt on andnud suurepäraseid tulemusi majanduse elavdamisel, töökohtade loomisel, ettevõtete säilitamisel ja ettevõtlusega alustamisel (nt ühtne otsemaksete kava (pago único) Hispaanias ja Marcora seadus (legge Marcora) Itaalias) ning mis aitavad rahastada uute ühistute asutamist töötushüvitiste abil (ettevõtlus- ja tööhõiveühistud Prantsusmaal, Rootsis ja Belgias); märgib, et ühistute rühmad võivad vabatahtlikult moodustada suuri äriühinguid sellistes sektorites nagu tööstus, põllumajandus, turustamine, rahandus, teadus- ja arendustegevus ning ülemastme õpe; täheldab, et näiteks briti usaldusühingu eeskujul moodustatud ühistu võib olla hea juhtimismudel ka kutseliste või poolkutseliste spordiorganisatsioonide jaoks, mis hõlbustab ühtlasi peamiste sidusrühmade ehk toetajate tihedat seotust spordiklubi (kas kutselise või mitte) haldamisega; kutsub komisjoni üles selliste tavadega põhjalikult tutvuma ning kaaluma nende kaasamist ettevõtlussõbraliku ELi poliitika kujundamisse; |
| --- | --- |

11.

märgib, et liikmesriikidest võib leida arvukalt näiteid headest tavadest, mille järgimine ühistute poolt on andnud suurepäraseid tulemusi majanduse elavdamisel, töökohtade loomisel, ettevõtete säilitamisel ja ettevõtlusega alustamisel (nt ühtne otsemaksete kava (pago único) Hispaanias ja Marcora seadus (legge Marcora) Itaalias) ning mis aitavad rahastada uute ühistute asutamist töötushüvitiste abil (ettevõtlus- ja tööhõiveühistud Prantsusmaal, Rootsis ja Belgias); märgib, et ühistute rühmad võivad vabatahtlikult moodustada suuri äriühinguid sellistes sektorites nagu tööstus, põllumajandus, turustamine, rahandus, teadus- ja arendustegevus ning ülemastme õpe; täheldab, et näiteks briti usaldusühingu eeskujul moodustatud ühistu võib olla hea juhtimismudel ka kutseliste või poolkutseliste spordiorganisatsioonide jaoks, mis hõlbustab ühtlasi peamiste sidusrühmade ehk toetajate tihedat seotust spordiklubi (kas kutselise või mitte) haldamisega; kutsub komisjoni üles selliste tavadega põhjalikult tutvuma ning kaaluma nende kaasamist ettevõtlussõbraliku ELi poliitika kujundamisse;

| 12. | peab ühistute panust ELi majanduse ja tööhõive stabiilsusesse märkimisväärseks, eriti kriisi ajal; |
| --- | --- |

12.

peab ühistute panust ELi majanduse ja tööhõive stabiilsusesse märkimisväärseks, eriti kriisi ajal;

| 13. | rõhutab vajadust töötada muu hulgas välja mudel ettevõtlus- ja tööhõiveühistu ehk ettevõtte jaoks, mis võimaldaks ettevõtet üles ehitada järk-järgult, et arvestada ettevõtjate vajadusi ning lasta neil areneda vastavalt äritegevuse edenemisele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust töötada muu hulgas välja mudel ettevõtlus- ja tööhõiveühistu ehk ettevõtte jaoks, mis võimaldaks ettevõtet üles ehitada järk-järgult, et arvestada ettevõtjate vajadusi ning lasta neil areneda vastavalt äritegevuse edenemisele;

| 14. | märgib aga, et ka ühistuid võib saata ebaedu; |
| --- | --- |

14.

märgib aga, et ka ühistuid võib saata ebaedu;

| 15. | märgib, et olukord on liikmesriigiti erinev ning peegeldab õiguslikke ja kontseptuaalseid erinevusi; palub seepärast komisjonil koostada ülevaade kehtivate õigusaktide kohta, et leida ühine alus ja ühtlustada subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes põhielemendid, et kõrvaldada takistused ühistute arengu teelt; |
| --- | --- |

15.

märgib, et olukord on liikmesriigiti erinev ning peegeldab õiguslikke ja kontseptuaalseid erinevusi; palub seepärast komisjonil koostada ülevaade kehtivate õigusaktide kohta, et leida ühine alus ja ühtlustada subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes põhielemendid, et kõrvaldada takistused ühistute arengu teelt;

| 16. | rõhutab, et töötajad võtavad ühistut moodustades või ettevõtte omandiõigust üle võttes suure finantsriski; täheldab, et hea valitsemistava sõltub eriti töötajate ühistu puhul väga suurel määral töötajatepoolse ärijuhtimise toetamisest ja järelevalvest; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et töötajad võtavad ühistut moodustades või ettevõtte omandiõigust üle võttes suure finantsriski; täheldab, et hea valitsemistava sõltub eriti töötajate ühistu puhul väga suurel määral töötajatepoolse ärijuhtimise toetamisest ja järelevalvest;

Õigusraamistik

| 17. | on seisukohal, et ühistute olemuslikku elastsust tuleks toetada, pöörates ühistutele vajalikku tähelepanu kõigis asjakohastes ELi poliitikavaldkondades, mis peaksid kaasa aitama arukale, kestlikule ja kaasavale majanduskasvule, seda ka majandusliku arengu erilise mudeliga, mis järgiks Euroopa sotsiaalmudelit, ning ühistuid puudutavate kehtivate ELi õigusaktide ühtlustamisega; on seisukohal, et eriti tegevuskavas „Ettevõtlus 2020” tuleb tähelepanu pöörata ühistute tähtsale rollile; on veendunud, et ühistutele muude ettevõtlusvormidega võrdsete võimaluste tagamiseks tuleb teha kõik vajalik, säilitades samal ajal ühistute eesmärgid ja töömeetodid ning nende sotsiaalse olemuse; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et ühistute olemuslikku elastsust tuleks toetada, pöörates ühistutele vajalikku tähelepanu kõigis asjakohastes ELi poliitikavaldkondades, mis peaksid kaasa aitama arukale, kestlikule ja kaasavale majanduskasvule, seda ka majandusliku arengu erilise mudeliga, mis järgiks Euroopa sotsiaalmudelit, ning ühistuid puudutavate kehtivate ELi õigusaktide ühtlustamisega; on seisukohal, et eriti tegevuskavas „Ettevõtlus 2020” tuleb tähelepanu pöörata ühistute tähtsale rollile; on veendunud, et ühistutele muude ettevõtlusvormidega võrdsete võimaluste tagamiseks tuleb teha kõik vajalik, säilitades samal ajal ühistute eesmärgid ja töömeetodid ning nende sotsiaalse olemuse;

| 18. | tuletab meelde, et Euroopa Liidul tuleb tunnustada ja juriidiliselt võrdselt kohelda ettevõtluse eri vorme, et tagada ettevõtlusvabaduse põhimõtte järgimine ettevõtte staatusest sõltumatult; peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas „Ettevõtlus 2020” ei keskendu komisjon sotsiaalmajanduslike ettevõtete rollile, vaid üksnes tuletab meelde nende panust töökohtade loomisse ja sotsiaalsesse innovatsiooni ning märgib, et neil esineb rohkem rahastamisprobleeme kui VKEdel; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et Euroopa Liidul tuleb tunnustada ja juriidiliselt võrdselt kohelda ettevõtluse eri vorme, et tagada ettevõtlusvabaduse põhimõtte järgimine ettevõtte staatusest sõltumatult; peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas „Ettevõtlus 2020” ei keskendu komisjon sotsiaalmajanduslike ettevõtete rollile, vaid üksnes tuletab meelde nende panust töökohtade loomisse ja sotsiaalsesse innovatsiooni ning märgib, et neil esineb rohkem rahastamisprobleeme kui VKEdel;

| 19. | kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama oma teenistusi ning looma ühistute ja muude sotsiaal-majanduslike organisatsioonidega (nt majandus- ja finantstegevusega seotud vastastikused seltsid, fondid ja ühendused) tegeleva üksuse, püüdes pöörata rohkem tähelepanu abinõudele, mis aitaksid tagada piisaval määral vahendeid, ning jälgida sotsiaal-majanduslikele organisatsioonidele suunatud poliitika kujundamist ja selles osaleda; nõuab, et komisjon pööraks kohast tähelepanu kriisiolukorras olevate või õigusjärglasteta ettevõtete restruktureerimisele ühistuteks ning looks teenistused, kes selle ülesande lahendamisega tegeleksid; |
| --- | --- |

19.

kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama oma teenistusi ning looma ühistute ja muude sotsiaal-majanduslike organisatsioonidega (nt majandus- ja finantstegevusega seotud vastastikused seltsid, fondid ja ühendused) tegeleva üksuse, püüdes pöörata rohkem tähelepanu abinõudele, mis aitaksid tagada piisaval määral vahendeid, ning jälgida sotsiaal-majanduslikele organisatsioonidele suunatud poliitika kujundamist ja selles osaleda; nõuab, et komisjon pööraks kohast tähelepanu kriisiolukorras olevate või õigusjärglasteta ettevõtete restruktureerimisele ühistuteks ning looks teenistused, kes selle ülesande lahendamisega tegeleksid;

| 20. | kutsub komisjoni üles muutma töötajate juhitud ettevõtete jaoks riigihanke-eeskirju paindlikumaks, lisades näiteks teatava ajaliselt piiratud reserveerimisvõimaluse; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles muutma töötajate juhitud ettevõtete jaoks riigihanke-eeskirju paindlikumaks, lisades näiteks teatava ajaliselt piiratud reserveerimisvõimaluse;

| 21. | kutsub komisjoni üles tagama sotsiaalettevõtluse algatuse meetmete kooskõlastamise ja kahe algatuse vaheliste haldustõkete vähendamise; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles tagama sotsiaalettevõtluse algatuse meetmete kooskõlastamise ja kahe algatuse vaheliste haldustõkete vähendamise;

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid vastavalt ILO soovitusele 193/2002 läbi ühistute suhtes kohaldatavad õigusaktid üldiselt, eriti aga teatavat tüüpi ühistute, näiteks töötajate ühistute, sotsiaalühistute, käsitööliste ühistute ja ühistupankade kohta kehtivad õigusaktid, et võtta vastu terviklik poliitika ühistute ärimudeli toetamiseks ja sellise õigusliku keskkonna loomiseks, mis soodustaks ühistute ja nende juhtorganisatsioonide osa tunnustamist ning ühistute arendamist eelkõige sellistes valdkondades ja sektorites, kus niisugune mudel on tõestanud, et annab sotsiaalset, majanduslikku ja ökoloogilist lisandväärtust; kutsub liikmesriike üles koostöös piirkondliku ja kohaliku tasandi sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmadega määrama kindlaks koostööprojektideks sobivad strateegilised valdkonnad; rõhutab, et see peaks hõlmama asjakohaste finantsvahendite kasutuselevõttu ja ühistute rolli tunnustamist riikide tasandil peetava sotsiaaldialoogi raames, seda lisaks ühistupankade rollile, kes on alati pidanud eriti tähtsaks jätkusuutlikku ja sotsiaalselt vastutustundlikku rahastamist ning on kohtadel oma positsiooni kindlustanud; nõuab selle soovituse arvestamist Euroopa ühistu (SCE) põhikirja käsitleva määruse läbivaatamisel; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid vastavalt ILO soovitusele 193/2002 läbi ühistute suhtes kohaldatavad õigusaktid üldiselt, eriti aga teatavat tüüpi ühistute, näiteks töötajate ühistute, sotsiaalühistute, käsitööliste ühistute ja ühistupankade kohta kehtivad õigusaktid, et võtta vastu terviklik poliitika ühistute ärimudeli toetamiseks ja sellise õigusliku keskkonna loomiseks, mis soodustaks ühistute ja nende juhtorganisatsioonide osa tunnustamist ning ühistute arendamist eelkõige sellistes valdkondades ja sektorites, kus niisugune mudel on tõestanud, et annab sotsiaalset, majanduslikku ja ökoloogilist lisandväärtust; kutsub liikmesriike üles koostöös piirkondliku ja kohaliku tasandi sotsiaalpartnerite ja teiste sidusrühmadega määrama kindlaks koostööprojektideks sobivad strateegilised valdkonnad; rõhutab, et see peaks hõlmama asjakohaste finantsvahendite kasutuselevõttu ja ühistute rolli tunnustamist riikide tasandil peetava sotsiaaldialoogi raames, seda lisaks ühistupankade rollile, kes on alati pidanud eriti tähtsaks jätkusuutlikku ja sotsiaalselt vastutustundlikku rahastamist ning on kohtadel oma positsiooni kindlustanud; nõuab selle soovituse arvestamist Euroopa ühistu (SCE) põhikirja käsitleva määruse läbivaatamisel;

| 23. | rõhutab, kui tähtis on välja töötada õigusliku reguleerimise meetmed kindlas õigusraamistikus ja kooskõlas rahvusvaheliste normidega, et hoida ära riikide erinevaid tõlgendusi ning piirkondlikul, riiklikul või makropiirkondlikul tasandil konkurentsieeliste või -halvemuste ilmnemise ohtu; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui tähtis on välja töötada õigusliku reguleerimise meetmed kindlas õigusraamistikus ja kooskõlas rahvusvaheliste normidega, et hoida ära riikide erinevaid tõlgendusi ning piirkondlikul, riiklikul või makropiirkondlikul tasandil konkurentsieeliste või -halvemuste ilmnemise ohtu;

| 24. | rõhutab, kui tähtis on ühistutega seotud ELi tulevastes algatustes ja ettevõtmistes ühistute kaasamine protsessi kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui tähtis on ühistutega seotud ELi tulevastes algatustes ja ettevõtmistes ühistute kaasamine protsessi kõikidel etappidel;

Ettevõtete üleminek ja restruktureerimine

| 25. | on arvamusel, et ettevõtte üleminek selle töötajatele ühistu loomise teel või töötajate omandusse minek muus vormis võib olla parim võimalus ettevõtte tegevuse jätkuvuse tagamiseks; rõhutab, et ettevõtete niisugust üleminekut töötajate kätte, eriti töötajate ühistute ja ettevõtte väljaostmise kaudu töötajate poolt peaks toetama vastav ELi eelarverida, mis hõlmab ka rahastamisvahendeid; nõuab tungivalt, et Euroopa Investeerimispanga ja sotsiaalpartnerite ning ühistuliikumise sidusrühmade osalusel loodaks ELi mehhanism, mille eesmärk on toetada ühistute arendamist ja eriti ettevõtete muutumist ühistuteks, näiteks ka usaldusfondide kaudu; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et ettevõtte üleminek selle töötajatele ühistu loomise teel või töötajate omandusse minek muus vormis võib olla parim võimalus ettevõtte tegevuse jätkuvuse tagamiseks; rõhutab, et ettevõtete niisugust üleminekut töötajate kätte, eriti töötajate ühistute ja ettevõtte väljaostmise kaudu töötajate poolt peaks toetama vastav ELi eelarverida, mis hõlmab ka rahastamisvahendeid; nõuab tungivalt, et Euroopa Investeerimispanga ja sotsiaalpartnerite ning ühistuliikumise sidusrühmade osalusel loodaks ELi mehhanism, mille eesmärk on toetada ühistute arendamist ja eriti ettevõtete muutumist ühistuteks, näiteks ka usaldusfondide kaudu;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et reageeringuna majanduskriisile levib ettevõtete töötajate poolt väljaostmine liikmesriikides üha enam; palub seetõttu komisjonil välja selgitada, milliste rahastamisvahendite kaudu saaks sellist tegevust toetada või milliseid olemasolevaid vahendeid selleks kohandada; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et reageeringuna majanduskriisile levib ettevõtete töötajate poolt väljaostmine liikmesriikides üha enam; palub seetõttu komisjonil välja selgitada, milliste rahastamisvahendite kaudu saaks sellist tegevust toetada või milliseid olemasolevaid vahendeid selleks kohandada;

| 27. | tõstab esile sotsiaalsete ühistute aktiivset tegevust VKEde restruktureerimisel, eriti uute sotsiaalsete ettevõtete loomise kaudu, millega edendatakse halvemasse seisu jäänud ja kriitilises tööhõiveolukorras olevate töötajate integreerimist; nii tugevdavad sotsiaalsed ühistud solidaarsuse abil suutlikkust rahuldada sotsiaalseid vajadusi; |
| --- | --- |

27.

tõstab esile sotsiaalsete ühistute aktiivset tegevust VKEde restruktureerimisel, eriti uute sotsiaalsete ettevõtete loomise kaudu, millega edendatakse halvemasse seisu jäänud ja kriitilises tööhõiveolukorras olevate töötajate integreerimist; nii tugevdavad sotsiaalsed ühistud solidaarsuse abil suutlikkust rahuldada sotsiaalseid vajadusi;

| 28. | märgib, et väga sageli seisnevad ettevõtte üleminekuga seotud probleemid töötajate jaoks mitte üksnes asjaomase menetluse pikkuses, vaid ka – mis on isegi olulisem – valdkondlike spetsialistide (nt juristid ja raamatupidajad) ning õigus- ja haridussüsteemi puudulikes teadmistes sellise ärimudeli kohta; rõhutab, et kõigi töötajate omanduses olevate ettevõtete loomise või omandi üleminekuga seotud osapoolte koolitus ja teadlikkuse suurendamine aitaks seda tava paremini juurutada; soovitab seepärast anda ühistulisele ettevõtlusele püsiv koht asjaomaste ülikoolide ja ärijuhtimiskoolide õppekavades; usub ühtlasi, et teadmisi ühistutest tuleks rohkem levitada ka ametiühingutes ja sellistes asutustes, kelle ülesanne on anda teavet ettevõtete loomise või ülemineku kohta, ning et ettevõtete ühistu vormis üleminekut töötajatele tuleks ka rahaliselt toetada, muu hulgas ka struktuurifondide targa ja sihipärase kasutamisega; tõstab esile kogemusi, mida on mõnes liikmesriigis andnud ettevõtete ühistute vormis loomine ja ülevõtmine ühistuliste ühenduste poolt ning kutsub komisjoni üles looma mehhanisme, mis hõlbustaksid ettevõtete sellealast koostööd ja kogemustevahetust, ning kandma tulemustest ette nõukogule ja Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

28.

märgib, et väga sageli seisnevad ettevõtte üleminekuga seotud probleemid töötajate jaoks mitte üksnes asjaomase menetluse pikkuses, vaid ka – mis on isegi olulisem – valdkondlike spetsialistide (nt juristid ja raamatupidajad) ning õigus- ja haridussüsteemi puudulikes teadmistes sellise ärimudeli kohta; rõhutab, et kõigi töötajate omanduses olevate ettevõtete loomise või omandi üleminekuga seotud osapoolte koolitus ja teadlikkuse suurendamine aitaks seda tava paremini juurutada; soovitab seepärast anda ühistulisele ettevõtlusele püsiv koht asjaomaste ülikoolide ja ärijuhtimiskoolide õppekavades; usub ühtlasi, et teadmisi ühistutest tuleks rohkem levitada ka ametiühingutes ja sellistes asutustes, kelle ülesanne on anda teavet ettevõtete loomise või ülemineku kohta, ning et ettevõtete ühistu vormis üleminekut töötajatele tuleks ka rahaliselt toetada, muu hulgas ka struktuurifondide targa ja sihipärase kasutamisega; tõstab esile kogemusi, mida on mõnes liikmesriigis andnud ettevõtete ühistute vormis loomine ja ülevõtmine ühistuliste ühenduste poolt ning kutsub komisjoni üles looma mehhanisme, mis hõlbustaksid ettevõtete sellealast koostööd ja kogemustevahetust, ning kandma tulemustest ette nõukogule ja Euroopa Parlamendile;

| 29. | nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja raamistiku, mis hõlbustaks ettevõtete üleminekut töötajatele, sealhulgas finantsmehhanismid, mille abil töötajad saaksid investeerida kriisiolukorras või õigusjärglasteta ettevõtetesse, samuti töötajate eelisõigused, et luua parimad tingimused sulgemisohus ettevõtete ülevõtupakkumiste tegemiseks; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja raamistiku, mis hõlbustaks ettevõtete üleminekut töötajatele, sealhulgas finantsmehhanismid, mille abil töötajad saaksid investeerida kriisiolukorras või õigusjärglasteta ettevõtetesse, samuti töötajate eelisõigused, et luua parimad tingimused sulgemisohus ettevõtete ülevõtupakkumiste tegemiseks;

| 30. | on ka kindlal seisukohal, et liikmesriigid peaksid vastu võtma poliitilised meetmed, et soodustada töötajate tegevust ettevõtte omakapitali ja tulemustesse panustamises ka selliste fiskaalmehhanismide abil, mis on kasutusel muud tüüpi tööstus- ja teenindusettevõtetes, ning nägema ette vajaliku õiguskaitse ning ka vastava töötajate osalemise määra ettevõtte juhtimises, kontrollimises, otsuste langetamises ja vastutuses; tuletab meelde, et sellised meetmed võivad tõsta vastava sektori üldist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

30.

on ka kindlal seisukohal, et liikmesriigid peaksid vastu võtma poliitilised meetmed, et soodustada töötajate tegevust ettevõtte omakapitali ja tulemustesse panustamises ka selliste fiskaalmehhanismide abil, mis on kasutusel muud tüüpi tööstus- ja teenindusettevõtetes, ning nägema ette vajaliku õiguskaitse ning ka vastava töötajate osalemise määra ettevõtte juhtimises, kontrollimises, otsuste langetamises ja vastutuses; tuletab meelde, et sellised meetmed võivad tõsta vastava sektori üldist konkurentsivõimet;

| 31. | rõhutab positiivseid aspekte ühistumudelile tüüpiliste koostöömehhanismide puhul, nagu näiteks jagamatud ressursid ehk ressursid, mida ei saa isegi likvideerimise korral liikmete vahel jagada, vaid mida tuleb kasutada ühistuliikumise edendamiseks, ja õiguslikud sätted, millega kolmandatel isikutel võimaldatakse anda ühistutele riskikapitali kas koos hääletusõigusega või ilma selleta, näiteks vastastikuse kasu fondid, ühistu „Cooperazione Finanza Impresa” (CFI) Itaalias, Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) Prantsusmaal ja Mondragoni korporatsiooni investeerimisstruktuur Hispaanias; |
| --- | --- |

31.

rõhutab positiivseid aspekte ühistumudelile tüüpiliste koostöömehhanismide puhul, nagu näiteks jagamatud ressursid ehk ressursid, mida ei saa isegi likvideerimise korral liikmete vahel jagada, vaid mida tuleb kasutada ühistuliikumise edendamiseks, ja õiguslikud sätted, millega kolmandatel isikutel võimaldatakse anda ühistutele riskikapitali kas koos hääletusõigusega või ilma selleta, näiteks vastastikuse kasu fondid, ühistu „Cooperazione Finanza Impresa” (CFI) Itaalias, Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) Prantsusmaal ja Mondragoni korporatsiooni investeerimisstruktuur Hispaanias;

| 32. | kutsub komisjoni üles edendama poliitikat ja meetmeid, mis lisaks alustavates ettevõtetes uute töökohtade loomise toetamisele soodustavad ka olemasolevate töökohtade säilitamist; kutsub komisjoni üles looma uusi alustavatele ettevõtetele suunatud teenuseid, et toetada teadlikkuse suurendamise ja koolitusalgatuste kaudu ühistulist ettevõtlust; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles edendama poliitikat ja meetmeid, mis lisaks alustavates ettevõtetes uute töökohtade loomise toetamisele soodustavad ka olemasolevate töökohtade säilitamist; kutsub komisjoni üles looma uusi alustavatele ettevõtetele suunatud teenuseid, et toetada teadlikkuse suurendamise ja koolitusalgatuste kaudu ühistulist ettevõtlust;

| 33. | rõhutab, et kriisiolukorras olevate ettevõtete muutmine majanduslikult jätkusuutlikeks ühistuteks nõuab olukorra täpset ja varajast hindamist; kutsub kõigi tasandite asutusi üles tegema sotsiaalpartnerite ja ühistuliikumisega koostööd, et anda selliseid varajasi hinnanguid ettevõtete seisundi ja nende ühistuteks muutmise teostatavuse ja tasuvuse kohta; on seisukohal, et sellesse protsessi tuleks kaasata ka ametiühingud ja ühistulised ühendused; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et kriisiolukorras olevate ettevõtete muutmine majanduslikult jätkusuutlikeks ühistuteks nõuab olukorra täpset ja varajast hindamist; kutsub kõigi tasandite asutusi üles tegema sotsiaalpartnerite ja ühistuliikumisega koostööd, et anda selliseid varajasi hinnanguid ettevõtete seisundi ja nende ühistuteks muutmise teostatavuse ja tasuvuse kohta; on seisukohal, et sellesse protsessi tuleks kaasata ka ametiühingud ja ühistulised ühendused;

| 34. | soovitab komisjonil koostada põhjaliku võrdleva ülevaate liikmesriikides rakendatavatest parimatest tavadest ja sellistest siseriiklikest õigusaktidest, mis soodustavad ettevõtete muutmist ühistuteks, eriti õigusnormidest, mis puudutavad ettevõtete ülevõtmist, pankrotti, rahastamismehhanisme, ettevõtlust toetavaid asutusi ja ühistute klastrite loomist; rõhutab, et prioriteetide seadmiseks on vaja ühistud sellisesse ülevaatesse kaasata; kutsub komisjoni üles kaaluma sel eesmärgi andmebaasi loomist, millesse süsteemselt kogutaks andmeid ja teavet ettevõtete ühistuteks muutmise juhtumite kohta, et võimaldada levitada häid tavasid ja koguda järjepidevalt andmeid; |
| --- | --- |

34.

soovitab komisjonil koostada põhjaliku võrdleva ülevaate liikmesriikides rakendatavatest parimatest tavadest ja sellistest siseriiklikest õigusaktidest, mis soodustavad ettevõtete muutmist ühistuteks, eriti õigusnormidest, mis puudutavad ettevõtete ülevõtmist, pankrotti, rahastamismehhanisme, ettevõtlust toetavaid asutusi ja ühistute klastrite loomist; rõhutab, et prioriteetide seadmiseks on vaja ühistud sellisesse ülevaatesse kaasata; kutsub komisjoni üles kaaluma sel eesmärgi andmebaasi loomist, millesse süsteemselt kogutaks andmeid ja teavet ettevõtete ühistuteks muutmise juhtumite kohta, et võimaldada levitada häid tavasid ja koguda järjepidevalt andmeid;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama ja edendama ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete klastrite rajamist, et aidata neil leida vajalikud vahendid, mille abil saavutada tootmis- ja turustamisahelas silmapaistvam koht ning toetada mastaabisäästu, mis on vajalik teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni rahastamiseks; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama ja edendama ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete klastrite rajamist, et aidata neil leida vajalikud vahendid, mille abil saavutada tootmis- ja turustamisahelas silmapaistvam koht ning toetada mastaabisäästu, mis on vajalik teadusuuringute, arengu ja innovatsiooni rahastamiseks;

Rahastamisvõimalused ja äritegevuse toetamine

| 36. | rõhutab, et tööstus- ja teenindusühistutel ja eriti VKEdel ei ole erinevatel põhjustel, eelkõige oma ettevõtlusvormi tõttu juurdepääsu riskikapitalile ega võimalust laenata kapitaliturgudelt; märgib ka, et suurt omakapitali nõudvates sektorites tegutsevatel töötajate ühistutel on tavaliselt raske oma liikmetelt suures mahus kapitali saada ning selle tõttu tuleks luua asjakohased rahastamisvahendid, et kaitsta nende ettevõtlusvormi; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tööstus- ja teenindusühistutel ja eriti VKEdel ei ole erinevatel põhjustel, eelkõige oma ettevõtlusvormi tõttu juurdepääsu riskikapitalile ega võimalust laenata kapitaliturgudelt; märgib ka, et suurt omakapitali nõudvates sektorites tegutsevatel töötajate ühistutel on tavaliselt raske oma liikmetelt suures mahus kapitali saada ning selle tõttu tuleks luua asjakohased rahastamisvahendid, et kaitsta nende ettevõtlusvormi;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et ühistute juurdepääs krediidile on nende ülesehituse eripära arvesse võttes eriti tähtis; kutsub seetõttu komisjoni, Baseli pangajärelevalve komiteed ja Euroopa Investeerimispanka üles töötama välja ja kasutama kvaliteedinäitajaid, eriti seoses krediidi ja rahastamise andmisega, et eristada ühistute, sealhulgas sotsiaalsete ühistute rolli teiste ettevõtteliikide omast; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et ühistute juurdepääs krediidile on nende ülesehituse eripära arvesse võttes eriti tähtis; kutsub seetõttu komisjoni, Baseli pangajärelevalve komiteed ja Euroopa Investeerimispanka üles töötama välja ja kasutama kvaliteedinäitajaid, eriti seoses krediidi ja rahastamise andmisega, et eristada ühistute, sealhulgas sotsiaalsete ühistute rolli teiste ettevõtteliikide omast;

| 38. | peab vajalikuks tugevdada ühistute kapitaliseerimist nende vahendite parema kasutamise kaudu, mis lähtuvad ühistute sotsiaalsest struktuurist; kutsub komisjoni üles edendama kapitaliseerimist toetavaid meetmeid, sealhulgas ka piiratud aja jooksul kehtivad maksusoodustusi pärast väljaostmise otsustamist või rakendamist, käsitamata neid riigiabina; |
| --- | --- |

38.

peab vajalikuks tugevdada ühistute kapitaliseerimist nende vahendite parema kasutamise kaudu, mis lähtuvad ühistute sotsiaalsest struktuurist; kutsub komisjoni üles edendama kapitaliseerimist toetavaid meetmeid, sealhulgas ka piiratud aja jooksul kehtivad maksusoodustusi pärast väljaostmise otsustamist või rakendamist, käsitamata neid riigiabina;

| 39. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis on väljapoolsetel partneritel võimalik anda ühistutele riskikapitali, kusjuures nad saavad vaid piiratud hääleõiguse või jäävad hääleõiguseta, millega järgitakse liikmete omandiõigust ja kontrollistruktuure, ning tänu sellele on paranenud ühistute dialoog muude finantsasutustega; kiidab sellised meetmed heaks ning soovitab kõikidel liikmesriikidel hõlbustada ühistute juurdepääsu laenudele; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis on väljapoolsetel partneritel võimalik anda ühistutele riskikapitali, kusjuures nad saavad vaid piiratud hääleõiguse või jäävad hääleõiguseta, millega järgitakse liikmete omandiõigust ja kontrollistruktuure, ning tänu sellele on paranenud ühistute dialoog muude finantsasutustega; kiidab sellised meetmed heaks ning soovitab kõikidel liikmesriikidel hõlbustada ühistute juurdepääsu laenudele;

| 40. | on arvamusel, et komisjon koos Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondiga peaks tagama ühistutele juurdepääsu ELi tasandi rahastamismehhanismidele, sealhulgas vajaduse korral ühtse turu aktis pakutud VKEde rahastamise tegevuskavale, ning tegema selle teostumiseks koos ühistupankadega konkreetseid jõupingutusi; rõhutab, et sellised meetmed võivad ühtse turu toimimist parandada; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et komisjon koos Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondiga peaks tagama ühistutele juurdepääsu ELi tasandi rahastamismehhanismidele, sealhulgas vajaduse korral ühtse turu aktis pakutud VKEde rahastamise tegevuskavale, ning tegema selle teostumiseks koos ühistupankadega konkreetseid jõupingutusi; rõhutab, et sellised meetmed võivad ühtse turu toimimist parandada;

| 41. | on seisukohal, et ühistupankade eripära tuleb finantsturgude määruses ja sellele järgnevates rakendusaktides arvesse võtta; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et ühistupankade eripära tuleb finantsturgude määruses ja sellele järgnevates rakendusaktides arvesse võtta;

| 42. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaselt loodavad programmid ja eraldatavad rahalised vahendid peaksid olema ühistute toetamisel olulise tähtsusega; märgib, et rakenduskavade koostamisel tuleks keskenduda uute ühistute asutamise soodustamisele, säästva ettevõtluse arengu ja vastutustundliku ümberkorraldamise toetamisele, mis hõlmaks eelkõige meetmeid seoses ettevõtete üleminekuga töötajatele ja sotsiaalühistutele, samuti kohalikku arengut ning sotsiaalset, tehnoloogilist ja protsessiinnovatsiooni toetavaid meetmeid, kasutades üldisi toetusi ja muid rahastamisvahendeid, sealhulgas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kohaselt loodavad programmid ja eraldatavad rahalised vahendid peaksid olema ühistute toetamisel olulise tähtsusega; märgib, et rakenduskavade koostamisel tuleks keskenduda uute ühistute asutamise soodustamisele, säästva ettevõtluse arengu ja vastutustundliku ümberkorraldamise toetamisele, mis hõlmaks eelkõige meetmeid seoses ettevõtete üleminekuga töötajatele ja sotsiaalühistutele, samuti kohalikku arengut ning sotsiaalset, tehnoloogilist ja protsessiinnovatsiooni toetavaid meetmeid, kasutades üldisi toetusi ja muid rahastamisvahendeid, sealhulgas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi;

| 43. | on seisukohal, et ELi ja riiklikes finantseerimisprogrammides tuleb erilist tähelepanu pöörata (või teatav osa eraldada) ühistutele, kelle eesmärk on soodustada puuetega isikute tööhõivet, nagu on sedastatud määruses (EÜ) nr 2204/2002 – eesmärgiga tugevdada, mitmekesistada ja parandada sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et ELi ja riiklikes finantseerimisprogrammides tuleb erilist tähelepanu pöörata (või teatav osa eraldada) ühistutele, kelle eesmärk on soodustada puuetega isikute tööhõivet, nagu on sedastatud määruses (EÜ) nr 2204/2002 – eesmärgiga tugevdada, mitmekesistada ja parandada sotsiaalkaitset;

| 44. | kutsub komisjoni üles toetama järgmisel finantsaastal katseprojekti, mille eesmärk on abistada kriisis ettevõtete üleminekut töötajatele, et need ettevõtted saaksid jätkata tegutsemist, ning luua kriisiolukorras või pankrotis olevate ettevõtete taaselustamiseks uusi ühistuid; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles toetama järgmisel finantsaastal katseprojekti, mille eesmärk on abistada kriisis ettevõtete üleminekut töötajatele, et need ettevõtted saaksid jätkata tegutsemist, ning luua kriisiolukorras või pankrotis olevate ettevõtete taaselustamiseks uusi ühistuid;

| 45. | kutsub komisjoni üles töötama välja meetmed noorte tööhõive toetamiseks ühistusektoris; palub komisjonil soodustada ka ühistumudeli kui olulise uute töökohtade loomise vahendi levikut liikmesriikides; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles töötama välja meetmed noorte tööhõive toetamiseks ühistusektoris; palub komisjonil soodustada ka ühistumudeli kui olulise uute töökohtade loomise vahendi levikut liikmesriikides;

| 46. | on veendunud, et liikmesriigid peaksid astuma samme ühistute juurdepääsu hõlbustamiseks mitmesugustele äritegevuse tugiteenustele, kuna see aitab neil oma tegevust veelgi jätkusuutlikumalt arendada; nõuab sellega seoses, et liikmesriigid rakendaksid meetmeid, et hõlbustada ühistute juurdepääsu laenudele, pidades eriti silmas töötajate ühistuid, sotsiaalühistuid, käsitööliste ühistuid ja mikroettevõtete loodud ühistuid; |
| --- | --- |

46.

on veendunud, et liikmesriigid peaksid astuma samme ühistute juurdepääsu hõlbustamiseks mitmesugustele äritegevuse tugiteenustele, kuna see aitab neil oma tegevust veelgi jätkusuutlikumalt arendada; nõuab sellega seoses, et liikmesriigid rakendaksid meetmeid, et hõlbustada ühistute juurdepääsu laenudele, pidades eriti silmas töötajate ühistuid, sotsiaalühistuid, käsitööliste ühistuid ja mikroettevõtete loodud ühistuid;

| 47. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid vastu võtma vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik õiguslikud, halduslikud või bürokraatlikud piirangud, mis takistavad või kitsendavad ühistute kasvu; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid vastu võtma vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik õiguslikud, halduslikud või bürokraatlikud piirangud, mis takistavad või kitsendavad ühistute kasvu;

| 48. | on veendunud, et kogu Euroopas tuleks soodustada väikeste ühistuliste laenuühingute turulepääsu; |
| --- | --- |

48.

on veendunud, et kogu Euroopas tuleks soodustada väikeste ühistuliste laenuühingute turulepääsu;

| 49. | on lisaks seisukohal, et toetada tuleb VKEde koostöövõrgustikke, nagu näiteks ELis juba olemasolevad ühistu vormis võrgustikud (käsitööliste ühistud, VKEde ühistud, tegevusala- ja tööhõiveühistud jne), sest need tugevdavad oluliselt mikro- ja väikeettevõtete rajamist ja jätkusuutlikkust tänu ühistele turundus-, tarne- ja muudele teenustele ning aitavad neil ettevõtetel kujuneda innovatsiooni allikaks; |
| --- | --- |

49.

on lisaks seisukohal, et toetada tuleb VKEde koostöövõrgustikke, nagu näiteks ELis juba olemasolevad ühistu vormis võrgustikud (käsitööliste ühistud, VKEde ühistud, tegevusala- ja tööhõiveühistud jne), sest need tugevdavad oluliselt mikro- ja väikeettevõtete rajamist ja jätkusuutlikkust tänu ühistele turundus-, tarne- ja muudele teenustele ning aitavad neil ettevõtetel kujuneda innovatsiooni allikaks;

| 50. | on veendunud, et uute ühistute rajamise toetamiseks on vaja välja kujundada teenused alustavate ühistute jaoks; on ka kindlal seisukohal, et nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil tuleb soodustada algatusi ühistumudeli propageerimiseks uute potentsiaalsete ettevõtjate hulgas (nt kõrgkoolide õppekavades); |
| --- | --- |

50.

on veendunud, et uute ühistute rajamise toetamiseks on vaja välja kujundada teenused alustavate ühistute jaoks; on ka kindlal seisukohal, et nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil tuleb soodustada algatusi ühistumudeli propageerimiseks uute potentsiaalsete ettevõtjate hulgas (nt kõrgkoolide õppekavades);

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0071.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0005.

(4)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

(5)  EÜT L 385, 31.12.1994, lk 14.

(6)  EÜT C 93, 28.3.1998, lk 2.

(7)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 24.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Euroopa biomajandus

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta resolutsioon innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu ning Euroopa biomajanduse kohta (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” (COM(2012)0060),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” (COM(2011)0025) ja oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni selle teatise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” (COM(2011)0025) ja oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni selle teatise kohta (2),

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi nõukogu eesistumise järeldusi 2005. aastal („The Knowledge-Based Bio-Economy in Europe”), Saksamaa eesistumise järeldusi 2007. aastal („En route to the Knowledge based Bio-Economy”) ja Belgia eesistumise järeldusi 2010. aastal („The Knowledge Based Economy in Europe: achievements and challenges”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi nõukogu eesistumise järeldusi 2005. aastal („The Knowledge-Based Bio-Economy in Europe”), Saksamaa eesistumise järeldusi 2007. aastal („En route to the Knowledge based Bio-Economy”) ja Belgia eesistumise järeldusi 2010. aastal („The Knowledge Based Economy in Europe: achievements and challenges”),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0201/2013),

| A. | arvestades, et eeldatavasti suureneb maailma rahvastik 2050. aastaks 7 miljardilt rohkem kui 9 miljardini ning sellega kaasneb 70 % suurem nõudlus toiduainete järele ja tugev surve veevarudele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eeldatavasti suureneb maailma rahvastik 2050. aastaks 7 miljardilt rohkem kui 9 miljardini ning sellega kaasneb 70 % suurem nõudlus toiduainete järele ja tugev surve veevarudele;

| B. | arvestades, et loodusvarade nappus kogu maailmas, surve suurenemine taastuvatele toorainetele ja ülemaailmne kliimamuutuse mõju nõuavad ressursside tõhusat kasutamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et loodusvarade nappus kogu maailmas, surve suurenemine taastuvatele toorainetele ja ülemaailmne kliimamuutuse mõju nõuavad ressursside tõhusat kasutamist;

| C. | arvestades, et pika perspektiiviga innovaatiline ja tõhus lähenemisviis tagab suurema jätkusuutlikkuse ning toetab ühtlasi maaelu ja piirkondade arengut, samuti aitab vähendada kasvuhoonegaaside heidet, muuta tootmistsükli jätkusuutlikumaks ning soodustab innovatsiooni levikut kogu väärtusahelas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pika perspektiiviga innovaatiline ja tõhus lähenemisviis tagab suurema jätkusuutlikkuse ning toetab ühtlasi maaelu ja piirkondade arengut, samuti aitab vähendada kasvuhoonegaaside heidet, muuta tootmistsükli jätkusuutlikumaks ning soodustab innovatsiooni levikut kogu väärtusahelas;

| D. | arvestades, et jätkusuutlikule majandusele üleminek kindlustab Euroopa tööstus- ja põllumajandussektori konkurentsivõime, suurendab majanduskasvu ja soodustab ühtlasi tööhõive olulist suurenemist Euroopas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et jätkusuutlikule majandusele üleminek kindlustab Euroopa tööstus- ja põllumajandussektori konkurentsivõime, suurendab majanduskasvu ja soodustab ühtlasi tööhõive olulist suurenemist Euroopas;

| E. | arvestades, et Euroopa edukas biomajandus sõltub jätkusuutlikult majandatavate ja hangitavate lähteainete olemasolust (põllumajandusest, metsandusest ja biolagunevatest jäätmetest); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa edukas biomajandus sõltub jätkusuutlikult majandatavate ja hangitavate lähteainete olemasolust (põllumajandusest, metsandusest ja biolagunevatest jäätmetest);

| F. | arvestades, et ELi biomajanduse käive on juba peaaegu kaks triljonit eurot ning olulist kasvu oodatakse jätkusuutliku esmatootmise, toiduainetööstuse, tööstusliku biotehnoloogia ja biorafineerimise sektoris; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi biomajanduse käive on juba peaaegu kaks triljonit eurot ning olulist kasvu oodatakse jätkusuutliku esmatootmise, toiduainetööstuse, tööstusliku biotehnoloogia ja biorafineerimise sektoris;

Üldised märkused

| 1. | kiidab heaks komisjoni teatise „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” ja tegevuskava teatises sisalduva biomajanduse strateegia rakendamiseks; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni teatise „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus” ja tegevuskava teatises sisalduva biomajanduse strateegia rakendamiseks;

| 2. | on arvamusel, et tänu biomajandusele on võimalik toota tööstus- ja tarbekaupu väiksemate kuludega, kasutada vähem energiat ja tekitada vähem keskkonnareostust; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et tänu biomajandusele on võimalik toota tööstus- ja tarbekaupu väiksemate kuludega, kasutada vähem energiat ja tekitada vähem keskkonnareostust;

| 3. | jagab komisjoni arvamust, et arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale biomajandusele üleminek ei peaks põhinema üksnes taastuvate ressursside tootmisel, vaid ka nende keskkonna, majanduse ja sotsiaalsest seisukohast jätkusuutlikul kasutamisel, hoides biootiliste ressursside kasutuse ökosüsteemi taastumise piirides; |
| --- | --- |

3.

jagab komisjoni arvamust, et arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale biomajandusele üleminek ei peaks põhinema üksnes taastuvate ressursside tootmisel, vaid ka nende keskkonna, majanduse ja sotsiaalsest seisukohast jätkusuutlikul kasutamisel, hoides biootiliste ressursside kasutuse ökosüsteemi taastumise piirides;

| 4. | rõhutab vajadust võtta kiiresti meetmed, et toetada innovatsiooni ja investeeringuid uutesse tehnikatesse ja ettevõtlusmudelitesse ning luua stiimuleid, mis toovad majandusele pikaajalist kasu; rõhutab erasektori keskset rolli jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust võtta kiiresti meetmed, et toetada innovatsiooni ja investeeringuid uutesse tehnikatesse ja ettevõtlusmudelitesse ning luua stiimuleid, mis toovad majandusele pikaajalist kasu; rõhutab erasektori keskset rolli jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel;

| 5. | on seisukohal, et biomajandus on eelduseks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, eelkõige juhtalgatuste „Innovatiivne liit” ja „Ressursitõhus Euroopa” elluviimisele; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et biomajandus on eelduseks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, eelkõige juhtalgatuste „Innovatiivne liit” ja „Ressursitõhus Euroopa” elluviimisele;

| 6. | väljendab heameelt komisjoni toetuse üle ELi lähenemisviisi radikaalsele muutmisele seoses bioloogiliste ressursside tootmise, tarbimise, töötlemise, ladustamise, ringlussevõtu ja kõrvaldamisega; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt komisjoni toetuse üle ELi lähenemisviisi radikaalsele muutmisele seoses bioloogiliste ressursside tootmise, tarbimise, töötlemise, ladustamise, ringlussevõtu ja kõrvaldamisega;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi biomajanduses töötab juba 22 miljonit inimest, kes moodustavad 9 % kogu ELi tööhõivest, oleks seal võimalik anda tööd veel miljonitele inimestele; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi biomajanduses töötab juba 22 miljonit inimest, kes moodustavad 9 % kogu ELi tööhõivest, oleks seal võimalik anda tööd veel miljonitele inimestele;

| 8. | toetab komisjoni ettepanekut luua biopõhiste tööstusharude rakkerühm ja tegevuskava, milles on selgelt välja toodud, kuidas taastuvad loodusvarad ja biotehnoloogia aitavad kaasa jätkusuutlikule arengule ning kuidas innustada piirkondi ja osalisi arendama biomajanduse sektorile uusi innovatsioonilisi lahendusi; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni ettepanekut luua biopõhiste tööstusharude rakkerühm ja tegevuskava, milles on selgelt välja toodud, kuidas taastuvad loodusvarad ja biotehnoloogia aitavad kaasa jätkusuutlikule arengule ning kuidas innustada piirkondi ja osalisi arendama biomajanduse sektorile uusi innovatsioonilisi lahendusi;

| 9. | kutsub liikmesriike üles töötama välja riiklikke ja piirkondlikke biomajanduse tegevuskavasid ning nõuab, et komisjon esitaks parlamendile biomajanduse rakendamise kohta kaks korda aastas aruande; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles töötama välja riiklikke ja piirkondlikke biomajanduse tegevuskavasid ning nõuab, et komisjon esitaks parlamendile biomajanduse rakendamise kohta kaks korda aastas aruande;

| 10. | rõhutab, et EL on mitmesugustes bioteaduse ja biotehnoloogia valdkondades ülemaailmne liider; on seisukohal, et biomajandusele üleminek võimaldab Euroopal teha suuri edusamme vähese CO2-heitega majanduse, innovatsiooni ja konkurentsivõime suurendamise valdkonnas ning suurendab tema rolli rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EL on mitmesugustes bioteaduse ja biotehnoloogia valdkondades ülemaailmne liider; on seisukohal, et biomajandusele üleminek võimaldab Euroopal teha suuri edusamme vähese CO2-heitega majanduse, innovatsiooni ja konkurentsivõime suurendamise valdkonnas ning suurendab tema rolli rahvusvahelisel tasandil;

| 11. | toonitab ressursi- ja energiatõhususe tähtsust ja tohutut potentsiaali; rõhutab vajadust „toota vähemaga rohkem”, et biomajandus jääks jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

11.

toonitab ressursi- ja energiatõhususe tähtsust ja tohutut potentsiaali; rõhutab vajadust „toota vähemaga rohkem”, et biomajandus jääks jätkusuutlikuks;

| 12. | on seisukohal, et Euroopa biomajandus ei peaks mitte ainult asendama senist fossiilmaterjalidepõhist majandust või kordama senist raiskavat käitumist ja tarbimismustreid, vaid peaks arenema tõhusamaks ja jätkusuutlikuks mudeliks, mis võtab biomajandusepõhiste väärtusahelate kogu ulatuses arvesse sotsiaal- ja keskkonnahoolet; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et Euroopa biomajandus ei peaks mitte ainult asendama senist fossiilmaterjalidepõhist majandust või kordama senist raiskavat käitumist ja tarbimismustreid, vaid peaks arenema tõhusamaks ja jätkusuutlikuks mudeliks, mis võtab biomajandusepõhiste väärtusahelate kogu ulatuses arvesse sotsiaal- ja keskkonnahoolet;

| 13. | tunneb heameelt Euroopa Liidu biokütuste alaste õigusaktide hetkel toimuva läbivaatamise üle, et leevendada maakasutuse kaudse muutuse negatiivseid tagajärgi ning edendada täiustatud biokütuste turgu ja arengut, mis võimaldaks rohkem kasutada toiduks mittekasutatavaid tooraineid, näiteks jäätmed, jäägid, lignotselluloos ja tselluloos; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt Euroopa Liidu biokütuste alaste õigusaktide hetkel toimuva läbivaatamise üle, et leevendada maakasutuse kaudse muutuse negatiivseid tagajärgi ning edendada täiustatud biokütuste turgu ja arengut, mis võimaldaks rohkem kasutada toiduks mittekasutatavaid tooraineid, näiteks jäätmed, jäägid, lignotselluloos ja tselluloos;

| 14. | tuletab meelde, et maakasutuse kaudse muutuse tegurid, mis puudutavad biokütust ja vedelat biokütust, samuti tahke ja gaasilise biomassi kasutamise siduvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid tuleks lisada taastuvenergia direktiivi ja kütusekvaliteedi direktiivi; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut biomassi raamdirektiivi kohta, mis hõlmaks biomassi kõiki kasutusalasid (energia, kütus, materjalid ja kemikaalid) ja milles loodaks biomassi hierarhia; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et maakasutuse kaudse muutuse tegurid, mis puudutavad biokütust ja vedelat biokütust, samuti tahke ja gaasilise biomassi kasutamise siduvad jätkusuutlikkuse kriteeriumid tuleks lisada taastuvenergia direktiivi ja kütusekvaliteedi direktiivi; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut biomassi raamdirektiivi kohta, mis hõlmaks biomassi kõiki kasutusalasid (energia, kütus, materjalid ja kemikaalid) ja milles loodaks biomassi hierarhia;

Investeerimine teadusesse, innovatsiooni ja oskustesse

| 15. | innustab komisjoni jätkama jõupingutusi teadustegevuse ja arengu koordineerimisel eri liikmesriikides ja eri sektorites, ning toonitab eriti vajadust uurida biootiliste ressursside jätkusuutlikkuse piiride hinnangut, võttes arvesse ökosüsteemi funktsioone ja looduslikke toiduahelaid, aga ka inimeste toidunõudlust; |
| --- | --- |

15.

innustab komisjoni jätkama jõupingutusi teadustegevuse ja arengu koordineerimisel eri liikmesriikides ja eri sektorites, ning toonitab eriti vajadust uurida biootiliste ressursside jätkusuutlikkuse piiride hinnangut, võttes arvesse ökosüsteemi funktsioone ja looduslikke toiduahelaid, aga ka inimeste toidunõudlust;

| 16. | nõuab üksikasjalikumaid uuringuid, et teha kindlaks sotsiaal- ja keskkonnaalased võimalused ning võimalikud biomajanduse kulud, arvestades biomajanduse mitmekesist võimalikku mõju ja selle võimalikku vale kasutamisviisi seoses nappide loodusvarade kasutamise, keskkonnakahju ja bioloogilise mitmekesisuse kao ohuga ning kaitse võimalusega; |
| --- | --- |

16.

nõuab üksikasjalikumaid uuringuid, et teha kindlaks sotsiaal- ja keskkonnaalased võimalused ning võimalikud biomajanduse kulud, arvestades biomajanduse mitmekesist võimalikku mõju ja selle võimalikku vale kasutamisviisi seoses nappide loodusvarade kasutamise, keskkonnakahju ja bioloogilise mitmekesisuse kao ohuga ning kaitse võimalusega;

| 17. | toetab biomajanduse ekspertide kogu loomist, kes peaks aitama luua suuremat koostoimet poliitika ja algatuste vahel, ning pooldab biomajanduse vaatluskeskuse rajamist, et edendada vastastikust õpet, tagades pideva teadmiste vahetamise teadusinstituutide, ettevõtete, institutsioonide, ülikoolide, piirkondlike ametiasutuste, põllumajandustootjate ja maapiirkondade elanike vahel ning soovitab kiiresti välja töötada regulatiivraamistik, mis intensiivistab ja hõlbustab teadusuuringuid ning nende tulemuste kasutamist ja innovatsiooniliste lahenduste turustamist; |
| --- | --- |

17.

toetab biomajanduse ekspertide kogu loomist, kes peaks aitama luua suuremat koostoimet poliitika ja algatuste vahel, ning pooldab biomajanduse vaatluskeskuse rajamist, et edendada vastastikust õpet, tagades pideva teadmiste vahetamise teadusinstituutide, ettevõtete, institutsioonide, ülikoolide, piirkondlike ametiasutuste, põllumajandustootjate ja maapiirkondade elanike vahel ning soovitab kiiresti välja töötada regulatiivraamistik, mis intensiivistab ja hõlbustab teadusuuringuid ning nende tulemuste kasutamist ja innovatsiooniliste lahenduste turustamist;

| 18. | tuletab meelde ettevaatuspõhimõtte rakendamise tähtsust biotehnoloogiate kasutamisel, eriti geneetiliselt manipuleeritud organismide ja sünteetilise bioloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde ettevaatuspõhimõtte rakendamise tähtsust biotehnoloogiate kasutamisel, eriti geneetiliselt manipuleeritud organismide ja sünteetilise bioloogia valdkonnas;

| 19. | on seisukohal, et on vaja luua teadus- ja tootmisharudevahelised teabe- ja koolitusprogrammid, et teha teadusuuringute tulemused kättesaadavaks huvirühmadele, kaasa arvatud tarbijatele, luues võimalusi suurendada teadlikkust ja kaasamist; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et on vaja luua teadus- ja tootmisharudevahelised teabe- ja koolitusprogrammid, et teha teadusuuringute tulemused kättesaadavaks huvirühmadele, kaasa arvatud tarbijatele, luues võimalusi suurendada teadlikkust ja kaasamist;

| 20. | nõuab, et väärtusahelas kõrvaldataks innovatsiooni takistavad tegurid, eelkõige kiirete ja teaduspõhiste ELi menetluste abil biotehnoloogiliste toodete heakskiitmiseks ning turulepääsu olulise kiirendamise teel; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et väärtusahelas kõrvaldataks innovatsiooni takistavad tegurid, eelkõige kiirete ja teaduspõhiste ELi menetluste abil biotehnoloogiliste toodete heakskiitmiseks ning turulepääsu olulise kiirendamise teel;

| 21. | palub komisjonil esitada konkreetseid, ulatuslikult piirkondi hõlmavaid biomajandustoodete tootmist ja tarbimist piirkonna tasandil edendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil esitada konkreetseid, ulatuslikult piirkondi hõlmavaid biomajandustoodete tootmist ja tarbimist piirkonna tasandil edendavaid meetmeid;

| 22. | rõhutab, et biomajanduse jaoks on tarvis uusi oskusi, uusi teadmisi ja uusi teadusvaldkondi edasi arendada ja/või edasi integreerida, et tulla toime biomajandusega seotud ühiskonnamuutustega, edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist, täita tööstuse vajadusi ning tagada, et oskused ja töökohad on omavahel paremini vastavuses; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et biomajanduse jaoks on tarvis uusi oskusi, uusi teadmisi ja uusi teadusvaldkondi edasi arendada ja/või edasi integreerida, et tulla toime biomajandusega seotud ühiskonnamuutustega, edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist, täita tööstuse vajadusi ning tagada, et oskused ja töökohad on omavahel paremini vastavuses;

| 23. | rõhutab, et biomajanduses vajatakse kõrgetasemelist oskusteavet ja kvalifitseeritud töötajaid; tuletab meelde, et Euroopa Liidu piirkondades on oluline tagada nende eripärasid arvestav kõrgharidus ja kutseõpe; märgib, et ulatuslikud piirkondlikud koolitussüsteemid toetavad ka ettevõtluse kasvu; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et biomajanduses vajatakse kõrgetasemelist oskusteavet ja kvalifitseeritud töötajaid; tuletab meelde, et Euroopa Liidu piirkondades on oluline tagada nende eripärasid arvestav kõrgharidus ja kutseõpe; märgib, et ulatuslikud piirkondlikud koolitussüsteemid toetavad ka ettevõtluse kasvu;

| 24. | väljendab heameelt 4,5 miljardi suuruse eelarve eest, mida komisjon soovitas teadusuuringute raamprogrammis Horisont 2020, ja loodab, et kõnealused eelarvevahendid tehakse kättesaadavaks kõigile biomajanduse sektoritele ja meetmetele ning uuenduste edasiseks arendamiseks, kaasa arvatud ökosüsteemi piiride uurimisele ning biomaterjalide taaskasutusele ja ringlussevõtule; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt 4,5 miljardi suuruse eelarve eest, mida komisjon soovitas teadusuuringute raamprogrammis Horisont 2020, ja loodab, et kõnealused eelarvevahendid tehakse kättesaadavaks kõigile biomajanduse sektoritele ja meetmetele ning uuenduste edasiseks arendamiseks, kaasa arvatud ökosüsteemi piiride uurimisele ning biomaterjalide taaskasutusele ja ringlussevõtule;

| 25. | on seisukohal, et biorafineerimistehased, mis põhinevad kohalikul jätkusuutlikul biomaterjalil, mis ei suru kõrvale toidutootmist ega muid väärtuslikumaid otstarbeid, on peamine vahend kasutuseta seisvate tööstusrajatiste kohandamiseks ja kriisipiirkondade elavdamiseks innovatiivsete protsesside ja ringmajandusele suunatud investeeringute abil, ja loodab, et sellist rolli edendatakse jätkuvalt; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et biorafineerimistehased, mis põhinevad kohalikul jätkusuutlikul biomaterjalil, mis ei suru kõrvale toidutootmist ega muid väärtuslikumaid otstarbeid, on peamine vahend kasutuseta seisvate tööstusrajatiste kohandamiseks ja kriisipiirkondade elavdamiseks innovatiivsete protsesside ja ringmajandusele suunatud investeeringute abil, ja loodab, et sellist rolli edendatakse jätkuvalt;

| 26. | rõhutab, et biorafineerimistehaste edukaks käitamiseks Euroopas on vaja piisavas koguses jätkusuutlikke tooraineid; juhib tähelepanu, et selleks on vaja parandada ka ladustamis- ja transpordiinfrastruktuuri ning arendada vajalikku logistikat; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et biorafineerimistehaste edukaks käitamiseks Euroopas on vaja piisavas koguses jätkusuutlikke tooraineid; juhib tähelepanu, et selleks on vaja parandada ka ladustamis- ja transpordiinfrastruktuuri ning arendada vajalikku logistikat;

| 27. | juhib tähelepanu, et Euroopas on ainult piiratud hulgal tutvustamisvõimalusi ning et Euroopa tööstusharude liidrirolli säilitamiseks biorafineerimistehaste sektoris on vaja suurendada investeeringuid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama piloot- ja tutvustustegevust toodete ja protsesside ülemastabeerimiseks; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu, et Euroopas on ainult piiratud hulgal tutvustamisvõimalusi ning et Euroopa tööstusharude liidrirolli säilitamiseks biorafineerimistehaste sektoris on vaja suurendada investeeringuid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama piloot- ja tutvustustegevust toodete ja protsesside ülemastabeerimiseks;

| 28. | rõhutab, et biomajanduse poliitikat tuleb paremini kujundada, et tagada biomassi astmeline kasutamine; nõuab sellega seoses õigusakti väljatöötamist, mis sillutaks teed selle väärtusliku ressursi tõhusama ja säästlikuma kasutamise poole; rõhutab, et selle õigusaktiga tuleks kehtestada biomassi püramiidis astmeline kasutamise põhimõte, võttes arvesse selle erinevaid osi ja tugevdades seda oma kõrgeimatel tasemetel; juhib tähelepanu sellele, et selline lähenemine viiks biomassi hierarhilise, aruka ja tõhusa kasutamise, lisandväärtusega rakenduste ja toetavate meetmeteni, näiteks teadusuuringute koordineerimiseni kogu väärtusahelas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et biomajanduse poliitikat tuleb paremini kujundada, et tagada biomassi astmeline kasutamine; nõuab sellega seoses õigusakti väljatöötamist, mis sillutaks teed selle väärtusliku ressursi tõhusama ja säästlikuma kasutamise poole; rõhutab, et selle õigusaktiga tuleks kehtestada biomassi püramiidis astmeline kasutamise põhimõte, võttes arvesse selle erinevaid osi ja tugevdades seda oma kõrgeimatel tasemetel; juhib tähelepanu sellele, et selline lähenemine viiks biomassi hierarhilise, aruka ja tõhusa kasutamise, lisandväärtusega rakenduste ja toetavate meetmeteni, näiteks teadusuuringute koordineerimiseni kogu väärtusahelas;

Meetmete parema kooskõla tagamine ja sidusrühmade kaasamine

| 29. | peab vajalikuks kindlustada interdistsiplinaarne, ühtne ja integreeritud sektoriülene lähenemine biomajandusele ja nõuab Euroopa eri poliitikavaldkondade ja nendega seotud juhtpõhimõtete – näiteks ettevaatuspõhimõtte – ühtlustamist eri valdkondades (juhtalgatus „Innovatiivne liit”; tooraineid käsitlev algatus; Horisont 2020; keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2020; ühtekuuluvuspoliitika ning ühine põllumajanduspoliitika ja ühine kalanduspoliitika; taastuvenergia direktiiv, veepoliitika raamdirektiiv, jäätmete raamdirektiiv, pakendidirektiiv; biojäätmete erimeetmed); peab ka vajalikuks Euroopa ja riiklikul tasandil ühtse ja stabiilse regulatiivse keskkonna loomist, mille eesmärk on edendada ja suurendada investeeringuid biomajanduse Euroopas; |
| --- | --- |

29.

peab vajalikuks kindlustada interdistsiplinaarne, ühtne ja integreeritud sektoriülene lähenemine biomajandusele ja nõuab Euroopa eri poliitikavaldkondade ja nendega seotud juhtpõhimõtete – näiteks ettevaatuspõhimõtte – ühtlustamist eri valdkondades (juhtalgatus „Innovatiivne liit”; tooraineid käsitlev algatus; Horisont 2020; keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2020; ühtekuuluvuspoliitika ning ühine põllumajanduspoliitika ja ühine kalanduspoliitika; taastuvenergia direktiiv, veepoliitika raamdirektiiv, jäätmete raamdirektiiv, pakendidirektiiv; biojäätmete erimeetmed); peab ka vajalikuks Euroopa ja riiklikul tasandil ühtse ja stabiilse regulatiivse keskkonna loomist, mille eesmärk on edendada ja suurendada investeeringuid biomajanduse Euroopas;

| 30. | kutsub komisjoni üles nägema ette rahastamisvahendid biomajanduse valdkonna kommertskasutusele eelnevatele investeeringutele ja võimaldama innovatiivsetel äriühingutel, eriti VKEdel, leida rahalisi ja muid biomajandust soodustavaid toetusvahendeid, näiteks regionaalarengu- ja struktuurifondide aruka spetsialiseerimise abil või Euroopa Investeerimispanga riskijagamise vahenditest, sidususe tugevdamise kaudu ELi teadusuuringute ja innovatsiooni eri fondide vahel, ja kõigi biopõhise majandusega seotud algatuste ühise teabekeskuse loomise teel, et saavutada suurimat võimalikku mõju; mõistab, et biomajanduse innovatsiooniliste lahenduste turustamine ja lansseerimine on tihti keerukas ja finantsiliselt riskantne; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles nägema ette rahastamisvahendid biomajanduse valdkonna kommertskasutusele eelnevatele investeeringutele ja võimaldama innovatiivsetel äriühingutel, eriti VKEdel, leida rahalisi ja muid biomajandust soodustavaid toetusvahendeid, näiteks regionaalarengu- ja struktuurifondide aruka spetsialiseerimise abil või Euroopa Investeerimispanga riskijagamise vahenditest, sidususe tugevdamise kaudu ELi teadusuuringute ja innovatsiooni eri fondide vahel, ja kõigi biopõhise majandusega seotud algatuste ühise teabekeskuse loomise teel, et saavutada suurimat võimalikku mõju; mõistab, et biomajanduse innovatsiooniliste lahenduste turustamine ja lansseerimine on tihti keerukas ja finantsiliselt riskantne;

| 31. | nõuab biotoodete jaoks maa- ja rannikupiirkondades tööstustaristute väljaarendamist ja optimeeritud tarneahelaid, et luua põllumajanduses, metsanduses ja vesiviljeluses uusi töökohti; nõuab, et maapiirkondade arendamiseks ettenähtud ELi rahalised vahendid tehtaks sellel otstarbel kättesaadavaks, ning soovib selle toimumist nii, et keskkonnakahju ei suureneks ning bioloogiline mitmekesisus ei väheneks; |
| --- | --- |

31.

nõuab biotoodete jaoks maa- ja rannikupiirkondades tööstustaristute väljaarendamist ja optimeeritud tarneahelaid, et luua põllumajanduses, metsanduses ja vesiviljeluses uusi töökohti; nõuab, et maapiirkondade arendamiseks ettenähtud ELi rahalised vahendid tehtaks sellel otstarbel kättesaadavaks, ning soovib selle toimumist nii, et keskkonnakahju ei suureneks ning bioloogiline mitmekesisus ei väheneks;

| 32. | nõuab sihipärast ja konkreetset tegevust lubade andmise haldusmenetluste keerulisuse ja pikkuse vähendamiseks, kuna need muudavad keeruliseks biorafineerimistehaste arenguprotsessid ja võivad soodustada innovatiivsete ja originaalsete tehnoloogiate EList väljaviimist; |
| --- | --- |

32.

nõuab sihipärast ja konkreetset tegevust lubade andmise haldusmenetluste keerulisuse ja pikkuse vähendamiseks, kuna need muudavad keeruliseks biorafineerimistehaste arenguprotsessid ja võivad soodustada innovatiivsete ja originaalsete tehnoloogiate EList väljaviimist;

| 33. | nõustub avaliku ja erasektori partnerluse vormi kasutamisega, õppides probleemidest, mis tekkisid sama vormi kasutamisel muudes sektorites; kutsub komisjoni üles eraldama piisavad vahendid sellise partnerluse arengu ja kasvu edendamiseks veendumuses, et see on olulisim vahend uute väärtusahelate loomiseks, olemasolevate ahelate tugevdamiseks ja investeeringute soodustamiseks tehnoloogiatesse ja käitistesse, mis suudavad teaduse tulemused turule viia; |
| --- | --- |

33.

nõustub avaliku ja erasektori partnerluse vormi kasutamisega, õppides probleemidest, mis tekkisid sama vormi kasutamisel muudes sektorites; kutsub komisjoni üles eraldama piisavad vahendid sellise partnerluse arengu ja kasvu edendamiseks veendumuses, et see on olulisim vahend uute väärtusahelate loomiseks, olemasolevate ahelate tugevdamiseks ja investeeringute soodustamiseks tehnoloogiatesse ja käitistesse, mis suudavad teaduse tulemused turule viia;

| 34. | nõustub, et on vaja mitmetasandilist lähenemist, ja nõuab järjest suurema tähelepanu pööramist biomajanduse piirkondlikule ja kohalikule tasandile ning alt üles algatustele; väljendab heameelt piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil biomajanduse foorumite loomise üle, mille abil on võimalik mõõta teatud sektoris saavutatud tulemusi ja mis võimaldavad vahetada oskusteavet ja parimaid tavasid, et tagada biomajanduse ühtne areng kogu ELis; palub lisaks komisjonil kaasata ka sektori ja kõigi seotud valdkondade eksperdid ning tarbijate ja kodanike esindajad; tuletab meelde, et piirkondlikel majandustel on innovatiivse, säästliku ja kaasava kasvu saavutamisel keskne roll; |
| --- | --- |

34.

nõustub, et on vaja mitmetasandilist lähenemist, ja nõuab järjest suurema tähelepanu pööramist biomajanduse piirkondlikule ja kohalikule tasandile ning alt üles algatustele; väljendab heameelt piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil biomajanduse foorumite loomise üle, mille abil on võimalik mõõta teatud sektoris saavutatud tulemusi ja mis võimaldavad vahetada oskusteavet ja parimaid tavasid, et tagada biomajanduse ühtne areng kogu ELis; palub lisaks komisjonil kaasata ka sektori ja kõigi seotud valdkondade eksperdid ning tarbijate ja kodanike esindajad; tuletab meelde, et piirkondlikel majandustel on innovatiivse, säästliku ja kaasava kasvu saavutamisel keskne roll;

| 35. | on veendunud, et biopõhise ühiskonna loomisel on olulised alt üles algatused ning et hädavajalik on kombineerida valitsusest lähtuva lähenemisviisiga ettevõtlusest ja nõudlusest lähtuvat lähenemist; on arvamusel, et piirkondlikele algatustele tuleks anda piisavaid võimalusi; kutsub komisjoni üles toetama selliseid võrgustikke ja klastreid eesmärgiga edendada kogemuste vahetamist. |
| --- | --- |

35.

on veendunud, et biopõhise ühiskonna loomisel on olulised alt üles algatused ning et hädavajalik on kombineerida valitsusest lähtuva lähenemisviisiga ettevõtlusest ja nõudlusest lähtuvat lähenemist; on arvamusel, et piirkondlikele algatustele tuleks anda piisavaid võimalusi; kutsub komisjoni üles toetama selliseid võrgustikke ja klastreid eesmärgiga edendada kogemuste vahetamist.

Turgude tugevdamine ja konkurentsivõime suurendamine

| 36. | kutsub komisjoni üles keskendama rahalise toetuse innovatsioonile kooskõlas juhtalgatusega „Innovatiivne liit”, võttes arvesse Horisont 2020 prioriteete, stimuleerides teadusuuringute tulemusi turustamise ettevalmistamiseks ning ületades niinimetatud Euroopa uurimistöö surmaoru; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles keskendama rahalise toetuse innovatsioonile kooskõlas juhtalgatusega „Innovatiivne liit”, võttes arvesse Horisont 2020 prioriteete, stimuleerides teadusuuringute tulemusi turustamise ettevalmistamiseks ning ületades niinimetatud Euroopa uurimistöö surmaoru;

| 37. | on seisukohal, et on olemas suurepärased vahendid (avalikud hanked, standardimismaksusoodustused, sertifitseerimissüsteem ja konkreetne märgistamine), mis võimaldavad kindlustada jätkusuutliku ja kõrgetasemelise biopõhiste toodete pakkumise ning ressursitõhusad tootmissüsteemid; on veendunud, et praegu kehtivaid õigusakte on vaja reformida; kutsub komisjoni üles töötama biomassi arendamiseks välja jätkusuutlikkuse kriteeriume, millel peaks põhinema ka turu loomise vahendid; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et on olemas suurepärased vahendid (avalikud hanked, standardimismaksusoodustused, sertifitseerimissüsteem ja konkreetne märgistamine), mis võimaldavad kindlustada jätkusuutliku ja kõrgetasemelise biopõhiste toodete pakkumise ning ressursitõhusad tootmissüsteemid; on veendunud, et praegu kehtivaid õigusakte on vaja reformida; kutsub komisjoni üles töötama biomassi arendamiseks välja jätkusuutlikkuse kriteeriume, millel peaks põhinema ka turu loomise vahendid;

| 38. | toonitab, et biopõhises majanduses, mis sõltub fossiilkütuste kasutamise asemel bioloogiliste ressursside kasutamisest, tuleb lähtuda põhjendatud poliitilisest raamistikust, milles arvestatakse mitte üksnes majandusliku elujõulisuse, vaid ka sotsiaalse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse teguritega; |
| --- | --- |

38.

toonitab, et biopõhises majanduses, mis sõltub fossiilkütuste kasutamise asemel bioloogiliste ressursside kasutamisest, tuleb lähtuda põhjendatud poliitilisest raamistikust, milles arvestatakse mitte üksnes majandusliku elujõulisuse, vaid ka sotsiaalse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse teguritega;

| 39. | on arvamusel, et on äärmiselt oluline kaasata tarbijad ja teavitada neid biotoodete ja -teenuste valikust; loodab sellega seoses, et sellised tooted standarditakse Euroopas piisavate jätkusuutlikkuse kriteeriumide alusel, kuna sellega saaks edendada tulusat Euroopa turgu nende toodete valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et on äärmiselt oluline kaasata tarbijad ja teavitada neid biotoodete ja -teenuste valikust; loodab sellega seoses, et sellised tooted standarditakse Euroopas piisavate jätkusuutlikkuse kriteeriumide alusel, kuna sellega saaks edendada tulusat Euroopa turgu nende toodete valdkonnas;

| 40. | on veendunud, et biopõhise toote eluiga ei tohi kunstlikult lühendada; toodet tuleks projekteerida võimalikult pikaks kasutusajaks; |
| --- | --- |

40.

on veendunud, et biopõhise toote eluiga ei tohi kunstlikult lühendada; toodet tuleks projekteerida võimalikult pikaks kasutusajaks;

| 41. | rõhutab, et biomajandus annab olulise panuse maa- ja rannikupiirkondade arengusse; on arvamusel, et koostoime ja tihe koostöö väärtusahelas, mis hõlmab põllumajanduslike ja metsanduslike toorainete kohalikke tootjaid ja biorafineerimistehaseid, võib aidata suurendada maapiirkondade konkurentsivõimet ja kasumlikkust; rõhutab vajadust töötada välja pikaajaline biomajanduse strateegia, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et biomajandus annab olulise panuse maa- ja rannikupiirkondade arengusse; on arvamusel, et koostoime ja tihe koostöö väärtusahelas, mis hõlmab põllumajanduslike ja metsanduslike toorainete kohalikke tootjaid ja biorafineerimistehaseid, võib aidata suurendada maapiirkondade konkurentsivõimet ja kasumlikkust; rõhutab vajadust töötada välja pikaajaline biomajanduse strateegia, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada toiduga kindlustatus;

| 42. | nõuab, et arenenud bioloogilisi ja biotehnoloogilisi protsesse oleks võimalik kasutada jäätmetest ja toiduks mittekasutatavatest põllukultuuridest saadud taastuvate ressursside kasutamisel ning ka olemasolevate põllumajanduse- ja metsandusepõhiste ettevõtlusharude osana; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et arenenud bioloogilisi ja biotehnoloogilisi protsesse oleks võimalik kasutada jäätmetest ja toiduks mittekasutatavatest põllukultuuridest saadud taastuvate ressursside kasutamisel ning ka olemasolevate põllumajanduse- ja metsandusepõhiste ettevõtlusharude osana;

| 43. | on seisukohal, et biomajanduse üks juhtpõhimõte on edendada ressursitõhusust ning vähendada sõltuvust sisseveetavast toormest ja energiast ning taastumatutest loodusvaradest; toonitab metsandussektori ja muude loodusressurssidel põhinevate valdkondade tähtsust ning rõhutab, et sellised süsinikneutraalsed taastuvad loodusvarad ja toorained nagu puit ja puidukiud võivad fossiilkütuseid ja taastumatuid loodusvarasid asendada; tuletab meelde, et biomajandustööstus toodab mitmeid suure lisandväärtusega tooteid, nagu kemikaale, ravimeid, plastmasse ning muid uusi ja innovaatilisi materjale, ning loob töökohti; rõhutab mereressurssidel põhinevate biotehnoloogialahenduste potentsiaali; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et biomajanduse üks juhtpõhimõte on edendada ressursitõhusust ning vähendada sõltuvust sisseveetavast toormest ja energiast ning taastumatutest loodusvaradest; toonitab metsandussektori ja muude loodusressurssidel põhinevate valdkondade tähtsust ning rõhutab, et sellised süsinikneutraalsed taastuvad loodusvarad ja toorained nagu puit ja puidukiud võivad fossiilkütuseid ja taastumatuid loodusvarasid asendada; tuletab meelde, et biomajandustööstus toodab mitmeid suure lisandväärtusega tooteid, nagu kemikaale, ravimeid, plastmasse ning muid uusi ja innovaatilisi materjale, ning loob töökohti; rõhutab mereressurssidel põhinevate biotehnoloogialahenduste potentsiaali;

| 44. | kutsub komisjoni üles edendama meetmeid, millega jätkusuutlikult suurendada lähteainete potentsiaali, parandada selliste lähteainete mobiliseerimist ning biolagunevate jäätmete kogumist – vältides sealjuures ulatuslikku transportimist – ja tagada, et biomassi kasutus püsiks keskkonnasõbralikkuse piirides ega vähendaks süsinikdioksiidi sidumise funktsiooni; peab seoses sellega kiireloomuliselt vajalikuks kehtestada jätkusuutlikkuse kriteeriumid biomassi kasutamisele energia tootmiseks, et tagada biomassi kättesaadavus ressursitõhusamateks eesmärkideks, ja vältima sealjuures olukorda, et biomassi energiaks muundamise stiimulid tekitavad turumoonutusi ja vähendavad selle kättesaadavust tootjatele; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles edendama meetmeid, millega jätkusuutlikult suurendada lähteainete potentsiaali, parandada selliste lähteainete mobiliseerimist ning biolagunevate jäätmete kogumist – vältides sealjuures ulatuslikku transportimist – ja tagada, et biomassi kasutus püsiks keskkonnasõbralikkuse piirides ega vähendaks süsinikdioksiidi sidumise funktsiooni; peab seoses sellega kiireloomuliselt vajalikuks kehtestada jätkusuutlikkuse kriteeriumid biomassi kasutamisele energia tootmiseks, et tagada biomassi kättesaadavus ressursitõhusamateks eesmärkideks, ja vältima sealjuures olukorda, et biomassi energiaks muundamise stiimulid tekitavad turumoonutusi ja vähendavad selle kättesaadavust tootjatele;

| 45. | juhib tähelepanu vajadusele panustada biomajanduse tarneahelatesse, et tagada toorme kättesaadavus; rõhutab, et biomajandusstrateegiates tuleks edendada olme- ja majapidamisjäätmete tõhusamat kasutamist, samuti põllu- ja metsamajanduse jäätmevoogude ärakasutamist; nõuab, et töötataks välja paremad rakendusaktid, mis tagaksid õiguskindluse ning toetaksid kindlalt biomajanduse ressursside säästvat kasutamist ja tooraineväärindust, ning et poliitika peab olema kõigiti järjepidev ja pikaajaline, et julgustada ettevõtjaid investeerima; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu vajadusele panustada biomajanduse tarneahelatesse, et tagada toorme kättesaadavus; rõhutab, et biomajandusstrateegiates tuleks edendada olme- ja majapidamisjäätmete tõhusamat kasutamist, samuti põllu- ja metsamajanduse jäätmevoogude ärakasutamist; nõuab, et töötataks välja paremad rakendusaktid, mis tagaksid õiguskindluse ning toetaksid kindlalt biomajanduse ressursside säästvat kasutamist ja tooraineväärindust, ning et poliitika peab olema kõigiti järjepidev ja pikaajaline, et julgustada ettevõtjaid investeerima;

| 46. | on seisukohal, et uue Euroopa tööstuspoliitika strateegia raames võib biomajandus aidata oluliselt kaasa võitlusele Euroopat valdava deindustrialiseerimise vastu ja pöörata selle ümber uute strateegiate abil, mis stimuleerivad turgu ja taastavad piirkondliku süsteemi konkurentsivõime; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et uue Euroopa tööstuspoliitika strateegia raames võib biomajandus aidata oluliselt kaasa võitlusele Euroopat valdava deindustrialiseerimise vastu ja pöörata selle ümber uute strateegiate abil, mis stimuleerivad turgu ja taastavad piirkondliku süsteemi konkurentsivõime;

| 47. | nõuab tungivalt, et komisjon määratleks keskkonnale kahjulikud toetused kui „valitsuse tegevuse tulemuse, mis annab tarbijatele või tootjatele eelise, et täiendada nende tulu või vähendada nende kulusid, kuid diskrimineerib seejuures mõistlike keskkonnatavade vastu” (3); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamatult ja 2014. aastaks sellest määratlusest lähtuvalt vastu konkreetsed kavad kõigi keskkonnale kahjulike toetust järkjärguliseks kaotamiseks 2020. aastaks, kaasa arvatud selliste toetuste, mis soodustavad taastuvate ressursside ebatõhusat kasutamist, ning fossiilkütuste toetuste kaotamiseks ning andma edenemisest aru riiklike reformiprogrammide kaudu; väljendab seoses sellega muret, et biomaterjalide energiatootmiseks kasutamise toetused õõnestavad juba praegu ressursitõhususe eesmärke; |
| --- | --- |

47.

nõuab tungivalt, et komisjon määratleks keskkonnale kahjulikud toetused kui „valitsuse tegevuse tulemuse, mis annab tarbijatele või tootjatele eelise, et täiendada nende tulu või vähendada nende kulusid, kuid diskrimineerib seejuures mõistlike keskkonnatavade vastu” (3); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamatult ja 2014. aastaks sellest määratlusest lähtuvalt vastu konkreetsed kavad kõigi keskkonnale kahjulike toetust järkjärguliseks kaotamiseks 2020. aastaks, kaasa arvatud selliste toetuste, mis soodustavad taastuvate ressursside ebatõhusat kasutamist, ning fossiilkütuste toetuste kaotamiseks ning andma edenemisest aru riiklike reformiprogrammide kaudu; väljendab seoses sellega muret, et biomaterjalide energiatootmiseks kasutamise toetused õõnestavad juba praegu ressursitõhususe eesmärke;

| 48. | märgib murelikult, et kasvav nõudlus biomassi, eelkõige puidu järele võib tekitada laialdase metsade hävitamise arenguriikides, kus kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei võeta Kyoto protokolli raames arvesse; toob välja, et see võib mõjutada pinnase kvaliteeti, veeringlust ja elurikkust ning suurendab ühtlasi survet rahvusvahelistele kokkulepetele, näiteks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile ja ÜRO koostööprogrammile, mis käsitleb raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamist arengumaades; pelgab samuti, et kuna mitmetes arengumaades on maa valitsemissüsteemid nõrgad, võib kasvav nõudlus puidutoodete järele põhjustada ebaseaduslikku raiet ning nõrgestada seeläbi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava raames sõlmitud vabatahtlikke partnerluslepinguid; |
| --- | --- |

48.

märgib murelikult, et kasvav nõudlus biomassi, eelkõige puidu järele võib tekitada laialdase metsade hävitamise arenguriikides, kus kasvuhoonegaaside heitkoguseid ei võeta Kyoto protokolli raames arvesse; toob välja, et see võib mõjutada pinnase kvaliteeti, veeringlust ja elurikkust ning suurendab ühtlasi survet rahvusvahelistele kokkulepetele, näiteks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile ja ÜRO koostööprogrammile, mis käsitleb raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamist arengumaades; pelgab samuti, et kuna mitmetes arengumaades on maa valitsemissüsteemid nõrgad, võib kasvav nõudlus puidutoodete järele põhjustada ebaseaduslikku raiet ning nõrgestada seeläbi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava raames sõlmitud vabatahtlikke partnerluslepinguid;

| 49. | rõhutab, et üleminek biomajandusele aitab veelgi kaasa ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi väljundite integreerimisele ELi poliitikasse; on veendunud, et EL peaks tugevdama veelgi oma panust algatustesse, mis hõlbustavad üleminekut kaasavale keskkonnasõbralikule majandusele rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et üleminek biomajandusele aitab veelgi kaasa ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi väljundite integreerimisele ELi poliitikasse; on veendunud, et EL peaks tugevdama veelgi oma panust algatustesse, mis hõlbustavad üleminekut kaasavale keskkonnasõbralikule majandusele rahvusvahelisel tasandil;

| 50. | nõuab, et EL muutuks biomajandusega seotud teadusuuringute valdkonnas rahvusvaheliseks teadusuuringute ja innovatsiooni tõukejõuks; märgib, et taastuvatel energiaallikatel põhinevad uued tooted, protsessid ja teenused suurendavad Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja muudavad Euroopa rahvusvaheliselt eesrindlikuks; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et EL muutuks biomajandusega seotud teadusuuringute valdkonnas rahvusvaheliseks teadusuuringute ja innovatsiooni tõukejõuks; märgib, et taastuvatel energiaallikatel põhinevad uued tooted, protsessid ja teenused suurendavad Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja muudavad Euroopa rahvusvaheliselt eesrindlikuks;

| 51. | peab ülimalt oluliseks töötada välja rahvusvahelised õiguslikult siduvad kestlikkuse standardid biomassi kõigi kasutusviiside sektorites ning siduvad kestliku metsamajandamise kriteeriumid; nõuab tungivalt, et EL jätkaks mitmepoolsete kokkulepete sõlmimist ning näeks eelkõige vähim arenenud riikide puhul ette vastava institutsioonilise ja tehnilise toetuse biomassi kestliku kasutuse tagamiseks. |
| --- | --- |

51.

peab ülimalt oluliseks töötada välja rahvusvahelised õiguslikult siduvad kestlikkuse standardid biomassi kõigi kasutusviiside sektorites ning siduvad kestliku metsamajandamise kriteeriumid; nõuab tungivalt, et EL jätkaks mitmepoolsete kokkulepete sõlmimist ning näeks eelkõige vähim arenenud riikide puhul ette vastava institutsioonilise ja tehnilise toetuse biomassi kestliku kasutuse tagamiseks.

| 52. | on seisukohal, et sellise strateegia raames välja töötatud biomajanduse mudel võimaldab lahendada võimalikud kriitilised küsimused ja pikas perspektiivis võib luua jätkusuutlikumad ja tõhusamad tootmise, tarbimise, arengu ja eluviisi mudelid, taastades Euroopas majanduskasvu uue koostoime abil majanduse, keskkonna ja sotsiaalse kvaliteedi vahel; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et sellise strateegia raames välja töötatud biomajanduse mudel võimaldab lahendada võimalikud kriitilised küsimused ja pikas perspektiivis võib luua jätkusuutlikumad ja tõhusamad tootmise, tarbimise, arengu ja eluviisi mudelid, taastades Euroopas majanduskasvu uue koostoime abil majanduse, keskkonna ja sotsiaalse kvaliteedi vahel;

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0223.

(2)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 21.

(3)  Kohandatult: OECD (1998 and 2005), IEEP et al. 2007, vt http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm

---

Kolmapäev, 3. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Poliitiline kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku osas

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (1),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal vastu võetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal vastu võetud järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juunil 2013. aastal vastu võetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juunil 2013. aastal vastu võetud järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| 1. | tunneb heameelt mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe üle, mis saavutati 27. juunil 2013. aastal pärast pikki ja pingelisi läbirääkimisi kõrgeimal poliitilisel tasandil Euroopa Parlamendi, nõukogu eesistuja ja komisjoni vahel; tunnustab märkimisväärseid jõupingutusi, mida eesistujariik Iirimaa tegi kõnealuse kokkuleppe saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe üle, mis saavutati 27. juunil 2013. aastal pärast pikki ja pingelisi läbirääkimisi kõrgeimal poliitilisel tasandil Euroopa Parlamendi, nõukogu eesistuja ja komisjoni vahel; tunnustab märkimisväärseid jõupingutusi, mida eesistujariik Iirimaa tegi kõnealuse kokkuleppe saavutamiseks;

| 2. | rõhutab, et tänu Euroopa Parlamendi visadusele läbirääkimistel võeti esimest korda vastu palju sätteid, mis aitavad muuta uue finantsraamistiku toimivaks, järjepidevaks, läbipaistvaks ja ELi kodanike vajadustele paremini vastavaks; rõhutab eelkõige uut korda, mis on seotud mitmeaastase finantsraamistiku muutmise, paindlikkuse, omavahendite ning eelarve ühtsuse ja läbipaistvusega, mis olid läbirääkimistel Euroopa Parlamendi peamised prioriteedid; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et tänu Euroopa Parlamendi visadusele läbirääkimistel võeti esimest korda vastu palju sätteid, mis aitavad muuta uue finantsraamistiku toimivaks, järjepidevaks, läbipaistvaks ja ELi kodanike vajadustele paremini vastavaks; rõhutab eelkõige uut korda, mis on seotud mitmeaastase finantsraamistiku muutmise, paindlikkuse, omavahendite ning eelarve ühtsuse ja läbipaistvusega, mis olid läbirääkimistel Euroopa Parlamendi peamised prioriteedid;

| 3. | on valmis panema mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe hääletusele varasügisel, niipea kui on täidetud asjaomaste tekstide viimistlemiseks vajalikud tehnilised ja õiguslikud tingimused, et tekstid kajastaksid nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel saavutatud üldist kokkulepet; |
| --- | --- |

3.

on valmis panema mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe hääletusele varasügisel, niipea kui on täidetud asjaomaste tekstide viimistlemiseks vajalikud tehnilised ja õiguslikud tingimused, et tekstid kajastaksid nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel saavutatud üldist kokkulepet;

| 4. | kordab siiski oma seisukohta, mis on esitatud eespool mainitud 13. märtsi 2013. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku kohta ja mille kohaselt saab mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale määrusele anda hääletuse teel nõusoleku ainult juhul, kui on täielik kindlus selles osas, et 2013. aasta täitmata maksenõuded kaetakse täies mahus; ootab seetõttu, et nõukogu võtaks vastu ametliku otsuse paranduseelarve projekti nr 2/2013 kohta (summas 7,3 miljardit eurot) hiljemalt majandus- ja rahandusministrite nõukogu istungiks, mis toimub 9. juulil 2013. aastal; nõuab kindlalt, et nõukogu jääks oma poliitilise lubaduse juurde võtta viivitamata vastu täiendav paranduseelarve, et vältida maksete assigneeringute puudujääki, mis võib tekitada 2013. aasta lõpus ELi eelarves struktuurse puudujäägi; märgib, et Euroopa Parlament kas ei anna nõusolekut mitmeaastase finantsraamistiku määrusele või ei kiida 2014. aasta eelarvet heaks enne, kui nõukogu on nimetatud paranduseelarve, millest katta komisjoni poolt kindlaks tehtud puudujääk, heaks kiitnud; |
| --- | --- |

4.

kordab siiski oma seisukohta, mis on esitatud eespool mainitud 13. märtsi 2013. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku kohta ja mille kohaselt saab mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale määrusele anda hääletuse teel nõusoleku ainult juhul, kui on täielik kindlus selles osas, et 2013. aasta täitmata maksenõuded kaetakse täies mahus; ootab seetõttu, et nõukogu võtaks vastu ametliku otsuse paranduseelarve projekti nr 2/2013 kohta (summas 7,3 miljardit eurot) hiljemalt majandus- ja rahandusministrite nõukogu istungiks, mis toimub 9. juulil 2013. aastal; nõuab kindlalt, et nõukogu jääks oma poliitilise lubaduse juurde võtta viivitamata vastu täiendav paranduseelarve, et vältida maksete assigneeringute puudujääki, mis võib tekitada 2013. aasta lõpus ELi eelarves struktuurse puudujäägi; märgib, et Euroopa Parlament kas ei anna nõusolekut mitmeaastase finantsraamistiku määrusele või ei kiida 2014. aasta eelarvet heaks enne, kui nõukogu on nimetatud paranduseelarve, millest katta komisjoni poolt kindlaks tehtud puudujääk, heaks kiitnud;

| 5. | rõhutab lisaks, et mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat määrust ei saa õiguslikult vastu võtta, kui ei saavutata poliitilist kokkulepet asjaomaste õiguslike aluste kohta, eelkõige punktide kohta, mis on kajastatud ka mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses; väljendab valmisolekut viia võimalikult kiiresti lõpule läbirääkimised kõikide mitmeaastaste programmide õiguslike aluste üle ning kinnitab taas omalt poolt niisuguse põhimõtte järgimist, mille kohaselt ei ole milleski kokku lepitud enne, kui on kokku lepitud kõiges; nõuab kindlalt, et austataks täielikult Euroopa Parlamendi seadusandlikke volitusi, mis on talle antud Lissaboni lepinguga, ning kutsub nõukogu üles pidama nõuetekohaselt läbirääkimisi õiguslike aluste kõikide mitmeaastase finantsraamistikuga seotud osade üle; tunneb heameelt poliitiliste kokkulepete üle, mis on praeguseks saavutatud mitme uue ELi mitmeaastase programmi osas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab lisaks, et mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat määrust ei saa õiguslikult vastu võtta, kui ei saavutata poliitilist kokkulepet asjaomaste õiguslike aluste kohta, eelkõige punktide kohta, mis on kajastatud ka mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas määruses; väljendab valmisolekut viia võimalikult kiiresti lõpule läbirääkimised kõikide mitmeaastaste programmide õiguslike aluste üle ning kinnitab taas omalt poolt niisuguse põhimõtte järgimist, mille kohaselt ei ole milleski kokku lepitud enne, kui on kokku lepitud kõiges; nõuab kindlalt, et austataks täielikult Euroopa Parlamendi seadusandlikke volitusi, mis on talle antud Lissaboni lepinguga, ning kutsub nõukogu üles pidama nõuetekohaselt läbirääkimisi õiguslike aluste kõikide mitmeaastase finantsraamistikuga seotud osade üle; tunneb heameelt poliitiliste kokkulepete üle, mis on praeguseks saavutatud mitme uue ELi mitmeaastase programmi osas;

| 6. | märgib, et liikmesriikidel tuleb oma eelarvet konsolideerida; on siiski seisukohal, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üldine tase, mille on kindlaks määranud Euroopa Ülemkogu, ei vasta ELi poliitilistele eesmärkidele ja vajadusele tagada strateegia „Euroopa 2020” tulemuslik rakendamine; on mures asjaolu pärast, et niisugune ressursside tase ei pruugi olla piisav selleks, et anda ELile vahendid, mis on vajalikud praegusest kriisist kooskõlastatud viisil taastumiseks ning sellest tugevamana väljumiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid alahindavad jätkuvalt ELi eelarve rolli majanduse juhtimises ja eelarvealases kooskõlastamises kogu ELis ning selle panust nendesse; kardab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku sedavõrd madalad ülemmäärad vähendavad märkimisväärselt Euroopa Parlamendi manööverdamisruumi iga-aastases eelarvemenetluses; |
| --- | --- |

6.

märgib, et liikmesriikidel tuleb oma eelarvet konsolideerida; on siiski seisukohal, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üldine tase, mille on kindlaks määranud Euroopa Ülemkogu, ei vasta ELi poliitilistele eesmärkidele ja vajadusele tagada strateegia „Euroopa 2020” tulemuslik rakendamine; on mures asjaolu pärast, et niisugune ressursside tase ei pruugi olla piisav selleks, et anda ELile vahendid, mis on vajalikud praegusest kriisist kooskõlastatud viisil taastumiseks ning sellest tugevamana väljumiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid alahindavad jätkuvalt ELi eelarve rolli majanduse juhtimises ja eelarvealases kooskõlastamises kogu ELis ning selle panust nendesse; kardab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku sedavõrd madalad ülemmäärad vähendavad märkimisväärselt Euroopa Parlamendi manööverdamisruumi iga-aastases eelarvemenetluses;

| 7. | rõhutab, kui tähtis on teostada 2016. aasta lõpuks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik läbivaatamine ja sellele järgnev muutmine, et võimaldada järgmisel komisjoni ja Euroopa Parlamendi koosseisul hinnata uuesti ELi poliitilisi prioriteete, kohandada mitmeaastast finantsraamistikku uute probleemide ja vajadustega ning võtta täielikult arvesse kõige viimaseid makromajanduslikke prognoose; nõuab kindlalt, et nii ELi eelarve kulude kui ka tulude poole kohustusliku läbivaatamisega komisjoni poolt kaasneks seadusandlik ettepanek mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse muutmise kohta, nagu on märgitud sellele määrusele lisatud komisjoni avalduses; kavatseb seada kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku kohustusliku muutmise üheks peamiseks nõudeks uue komisjoni presidendi ametisse seadmisel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui tähtis on teostada 2016. aasta lõpuks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik läbivaatamine ja sellele järgnev muutmine, et võimaldada järgmisel komisjoni ja Euroopa Parlamendi koosseisul hinnata uuesti ELi poliitilisi prioriteete, kohandada mitmeaastast finantsraamistikku uute probleemide ja vajadustega ning võtta täielikult arvesse kõige viimaseid makromajanduslikke prognoose; nõuab kindlalt, et nii ELi eelarve kulude kui ka tulude poole kohustusliku läbivaatamisega komisjoni poolt kaasneks seadusandlik ettepanek mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse muutmise kohta, nagu on märgitud sellele määrusele lisatud komisjoni avalduses; kavatseb seada kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku kohustusliku muutmise üheks peamiseks nõudeks uue komisjoni presidendi ametisse seadmisel;

| 8. | kordab, kui otsustavat tähtsust omab mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) suurem paindlikkus, pidades silmas Euroopa Ülemkogu kehtestatud vastavate mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ülemmäära (960 miljardit eurot) ja maksete ülemmäära (908,4 miljardit eurot) täielikku ärakasutamist; tunneb seetõttu heameelt asjaolu üle, et nõukogu on kiitnud heaks kaks Euroopa Parlamendi esitatud keskse tähtsusega ettepanekut, nimelt maksete koguvaru ja kulukohustuste koguvaru loomise, mis võimaldab kasutamata assigneeringute automaatset ülekandmist ühest eelarveaastast järgmisse; peab siiski kahetsusväärseks nõukogu kehtestatud piiranguid (aja või summade osas), mis võivad takistada nende vahendite täiel määral ära kasutamist; on seiskohal, et nende mehhanismide parandamine peaks olema komisjoni esildatava mitmeaastase finantsraamistiku valimistejärgse muutmise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

8.

kordab, kui otsustavat tähtsust omab mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) suurem paindlikkus, pidades silmas Euroopa Ülemkogu kehtestatud vastavate mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ülemmäära (960 miljardit eurot) ja maksete ülemmäära (908,4 miljardit eurot) täielikku ärakasutamist; tunneb seetõttu heameelt asjaolu üle, et nõukogu on kiitnud heaks kaks Euroopa Parlamendi esitatud keskse tähtsusega ettepanekut, nimelt maksete koguvaru ja kulukohustuste koguvaru loomise, mis võimaldab kasutamata assigneeringute automaatset ülekandmist ühest eelarveaastast järgmisse; peab siiski kahetsusväärseks nõukogu kehtestatud piiranguid (aja või summade osas), mis võivad takistada nende vahendite täiel määral ära kasutamist; on seiskohal, et nende mehhanismide parandamine peaks olema komisjoni esildatava mitmeaastase finantsraamistiku valimistejärgse muutmise lahutamatu osa;

| 9. | toonitab, et kulukohustusi käsitlevate uute paindlikkuseeskirjadega peaksid mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) kaasnema lisaassigneeringud programmidele, mis on seotud majanduskasvu ja tööhõivega, ning eelkõige noorte tööhõive algatusele, et tagada pidev rahastamine ja maksimeerida kokkulepitud ülemmäärade tõhusat ärakasutamist; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et kulukohustusi käsitlevate uute paindlikkuseeskirjadega peaksid mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) kaasnema lisaassigneeringud programmidele, mis on seotud majanduskasvu ja tööhõivega, ning eelkõige noorte tööhõive algatusele, et tagada pidev rahastamine ja maksimeerida kokkulepitud ülemmäärade tõhusat ärakasutamist;

| 10. | tunneb heameelt noorte tööhõive algatuse assigneeringute koondamise üle varasemale perioodile (2014/2015) ning jääb kindlaks seisukohale, et alates 2016. aastast vajatakse täiendavaid assigneeringuid kõnealuse programmi jätkusuutlikkuse ja tulemuslikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt noorte tööhõive algatuse assigneeringute koondamise üle varasemale perioodile (2014/2015) ning jääb kindlaks seisukohale, et alates 2016. aastast vajatakse täiendavaid assigneeringuid kõnealuse programmi jätkusuutlikkuse ja tulemuslikkuse tagamiseks;

| 11. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi kindlate nõudmiste tulemusel koondatakse ka algatuse „Horisont 2020”, Erasmuse programmi ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi rahastamine varasemale perioodile (2014/2015), et vähendada asjaomaste assigneeringute alafinantseeritust 2013. ja 2014. aasta eelarves; rõhutab peale selle, et ka digitaalarengu tegevuskava jaoks tuleb eraldada rohkem raha; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi kindlate nõudmiste tulemusel koondatakse ka algatuse „Horisont 2020”, Erasmuse programmi ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi rahastamine varasemale perioodile (2014/2015), et vähendada asjaomaste assigneeringute alafinantseeritust 2013. ja 2014. aasta eelarves; rõhutab peale selle, et ka digitaalarengu tegevuskava jaoks tuleb eraldada rohkem raha;

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ette on nähtud täiendavalt suurendada toiduabi jaotamise kava vahendeid kuni 1 miljardi euro ulatuses liikmesriikide puhul, kes soovivad lisavahendeid kasutada enim puudustkannatavate isikute abistamiseks liidus; ootab, et nõukogu ja Euroopa Parlament lepiksid praegu kõnealuse kava õigusliku aluse üle peetavate läbirääkimiste raames võimalikult kiiresti kokku selle kohustuse täitmise konkreetsed viisid; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ette on nähtud täiendavalt suurendada toiduabi jaotamise kava vahendeid kuni 1 miljardi euro ulatuses liikmesriikide puhul, kes soovivad lisavahendeid kasutada enim puudustkannatavate isikute abistamiseks liidus; ootab, et nõukogu ja Euroopa Parlament lepiksid praegu kõnealuse kava õigusliku aluse üle peetavate läbirääkimiste raames võimalikult kiiresti kokku selle kohustuse täitmise konkreetsed viisid;

| 13. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu ei ole komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekute alusel suutnud teha mingeid edusamme omavahendite süsteemi reformi osas; toonitab, et ELi eelarvet tuleks rahastada tõelistest omavahenditest, nagu on sätestatud aluslepingus, ning kinnitab oma pühendumust reformile, millega vähendatakse ELi eelarvesse tehtavate kogurahvatulul põhinevate sissemaksete osakaalu maksimaalselt 40 %-ile; ootab seetõttu, et kolme ELi institutsiooni vahel kokku lepitud ühisavaldusega omavahendite kohta oleks võimalik teha tõelisi edusamme, eelkõige mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamist/muutmist silmas pidades; nõuab seetõttu, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse ametliku vastuvõtmise ajaks kutsutaks kokku kõrgetasemeline omavahendite töörühm, kelle ülesandeks oleks uurida omavahendite süsteemi reformi kõiki aspekte; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu ei ole komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekute alusel suutnud teha mingeid edusamme omavahendite süsteemi reformi osas; toonitab, et ELi eelarvet tuleks rahastada tõelistest omavahenditest, nagu on sätestatud aluslepingus, ning kinnitab oma pühendumust reformile, millega vähendatakse ELi eelarvesse tehtavate kogurahvatulul põhinevate sissemaksete osakaalu maksimaalselt 40 %-ile; ootab seetõttu, et kolme ELi institutsiooni vahel kokku lepitud ühisavaldusega omavahendite kohta oleks võimalik teha tõelisi edusamme, eelkõige mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamist/muutmist silmas pidades; nõuab seetõttu, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse ametliku vastuvõtmise ajaks kutsutaks kokku kõrgetasemeline omavahendite töörühm, kelle ülesandeks oleks uurida omavahendite süsteemi reformi kõiki aspekte;

| 14. | tunneb heameelt ELi eelarve ühtsust ja läbipaistvust käsitlevate läbirääkimiste tulemuste üle; on seisukohal, et mis tahes võimalik nn euroala eelarve, mis võidakse tulevikus ette näha, peaks olema kas integreeritud ELi eelarvesse või olema sellele lisatud; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt ELi eelarve ühtsust ja läbipaistvust käsitlevate läbirääkimiste tulemuste üle; on seisukohal, et mis tahes võimalik nn euroala eelarve, mis võidakse tulevikus ette näha, peaks olema kas integreeritud ELi eelarvesse või olema sellele lisatud;

| 15. | peab ülimalt kahetsusväärseks menetlust, mille raames kõnealune mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlev kokkulepe saavutati ja mille tulemusel võeti Euroopa Parlamendilt tegelikkuses tema tõeline Eurooa Liidu toimimise lepingus sätestatud eelarvepädevus; on seisukohal, et viimastel aastatel parlamendi delegatsiooni ja järjestikuste nõukogu eesistujate vahel asjaomaste üldasjade nõukogu istungite raames peetud arvukad koosolekud ning parlamendi osalemine nõukogu mitteametlikel kohtumistel, kus on käsitletud mitmeaastast finantsraamistikku, ei ole teeninud selget eesmärki, sest need ei ole avaldanud mõju läbirääkimiste vaimule, ajakavale, sisule ega nõukogu seisukohale, sealhulgas vajadusele teha vahet mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva kokkuleppe seadusandlike ja eelarveliste aspektide vahel; |
| --- | --- |

15.

peab ülimalt kahetsusväärseks menetlust, mille raames kõnealune mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlev kokkulepe saavutati ja mille tulemusel võeti Euroopa Parlamendilt tegelikkuses tema tõeline Eurooa Liidu toimimise lepingus sätestatud eelarvepädevus; on seisukohal, et viimastel aastatel parlamendi delegatsiooni ja järjestikuste nõukogu eesistujate vahel asjaomaste üldasjade nõukogu istungite raames peetud arvukad koosolekud ning parlamendi osalemine nõukogu mitteametlikel kohtumistel, kus on käsitletud mitmeaastast finantsraamistikku, ei ole teeninud selget eesmärki, sest need ei ole avaldanud mõju läbirääkimiste vaimule, ajakavale, sisule ega nõukogu seisukohale, sealhulgas vajadusele teha vahet mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva kokkuleppe seadusandlike ja eelarveliste aspektide vahel;

| 16. | kutsub seetõttu eelarvekomisjoni üles tegema koostöös põhiseaduskomisjoniga vajalikud järeldused ning esitama niisuguste läbirääkimiste pidamise viiside kohta uued ettepanekud, et tagada kogu eelarvemenetluse demokraatlikkus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

16.

kutsub seetõttu eelarvekomisjoni üles tegema koostöös põhiseaduskomisjoniga vajalikud järeldused ning esitama niisuguste läbirääkimiste pidamise viiside kohta uued ettepanekud, et tagada kogu eelarvemenetluse demokraatlikkus ja läbipaistvus;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Liiklusohutus

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 seoses esimeste vahe-eesmärkidega kahjustrateegia suunas (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (1),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020” (COM(2010)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 – First milestone towards an injury strategy” (Euroopa Komisjoni 2011–2020. aasta liiklusohutuse poliitikasuuniste 6. eesmärgi rakendamine – esimene vahe-eesmärk kahjustrateegia suunas) (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 – First milestone towards an injury strategy” (Euroopa Komisjoni 2011–2020. aasta liiklusohutuse poliitikasuuniste 6. eesmärgi rakendamine – esimene vahe-eesmärk kahjustrateegia suunas) (SWD(2013)0094),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust poliitikasuuniste kohta liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust poliitikasuuniste kohta liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020 (3),

| — | võttes arvesse Maailmapanga ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2004. aastal ühiselt avaldatud aruannet liiklusvigastuste vältimise kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2004. aastal ühiselt avaldatud aruannet liiklusvigastuste vältimise kohta maailmas,

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 – esimene vahe-eesmärk kahjustrateegia suunas (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 – esimene vahe-eesmärk kahjustrateegia suunas (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 2011. aasta andemetel sai Euroopa Liidus liiklusõnnetustes surma üle 30 000 inimese ja peaaegu 1 500 000 inimest vigastada (üle 250 000 sai raskeid vigastusi); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2011. aasta andemetel sai Euroopa Liidus liiklusõnnetustes surma üle 30 000 inimese ja peaaegu 1 500 000 inimest vigastada (üle 250 000 sai raskeid vigastusi);

| B. | arvestades, et iga surmaga lõppenud õnnetuse kohta põhjustas neli püsiva puude, 40 kergeid vigastusi ja 10 raskeid vigastusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et iga surmaga lõppenud õnnetuse kohta põhjustas neli püsiva puude, 40 kergeid vigastusi ja 10 raskeid vigastusi;

| C. | arvestades, et üle poole kõigist rasketest vigastustest saadakse linnapiirkondades, kusjuures eriti on ohustatud jalakäijad, mootorratturid, jalgratturid (sealhulgas elektrijalgratta kasutajad) ja teised kaitsetumad liiklejad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üle poole kõigist rasketest vigastustest saadakse linnapiirkondades, kusjuures eriti on ohustatud jalakäijad, mootorratturid, jalgratturid (sealhulgas elektrijalgratta kasutajad) ja teised kaitsetumad liiklejad;

| D. | arvestades, et surma ja raskete vigastustega lõppenud liiklusõnnetuste peamiseks põhjuseks on tehnilised rikked, teeplaneering, halb teede korrashoid ja juhi käitumine, sealhulgas kiirusoskused; arvestades, et kiirus on otseselt seotud vigastuse raskusastmega, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis arutatakse kiirteede kiiruspiirangute tõstmist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et surma ja raskete vigastustega lõppenud liiklusõnnetuste peamiseks põhjuseks on tehnilised rikked, teeplaneering, halb teede korrashoid ja juhi käitumine, sealhulgas kiirusoskused; arvestades, et kiirus on otseselt seotud vigastuse raskusastmega, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis arutatakse kiirteede kiiruspiirangute tõstmist;

| E. | arvestades, et alla 45aastaste ELi kodanike haiglasse sattumise üks peamisi põhjusi on liiklusõnnetused ning paljud rasked vigastused tekitavad eluaegseid kannatusi või püsiva puude; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alla 45aastaste ELi kodanike haiglasse sattumise üks peamisi põhjusi on liiklusõnnetused ning paljud rasked vigastused tekitavad eluaegseid kannatusi või püsiva puude;

| F. | arvestades, et hädaabiteenuste reageerimiskiirusel (nn kuldse tunni põhimõttel), sealhulgas elu päästmiseks antaval esmaabil ja abi kvaliteedil, on oluline osa õnnetusse sattunute ellujäämisvõimaluste suurendamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hädaabiteenuste reageerimiskiirusel (nn kuldse tunni põhimõttel), sealhulgas elu päästmiseks antaval esmaabil ja abi kvaliteedil, on oluline osa õnnetusse sattunute ellujäämisvõimaluste suurendamisel;

| G. | arvestades, et liiklusõnnetuste sotsiaal-majanduslik kulu on hinnanguliselt 2 % SKPst, mis oli 2012. aastal ligikaudu 250 miljardit eurot (5); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liiklusõnnetuste sotsiaal-majanduslik kulu on hinnanguliselt 2 % SKPst, mis oli 2012. aastal ligikaudu 250 miljardit eurot (5);

| H. | arvestades, et ELi selle valdkonna meetmed on andnud häid tulemusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi selle valdkonna meetmed on andnud häid tulemusi;

| 1. | toetab komisjoni algatust pidada liiklusohutuse alases töös esmatähtsaks raskete vigastustega seonduvat; |
| --- | --- |

1.

toetab komisjoni algatust pidada liiklusohutuse alases töös esmatähtsaks raskete vigastustega seonduvat;

| 2. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu ELi ühise raske vigastuse mõiste määratluse, mis põhineb kogu maailmas aktsepteeritud traumade klassifikatsioonil ehk maksimaalselt lühendatud vigastuse skaalal; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu ELi ühise raske vigastuse mõiste määratluse, mis põhineb kogu maailmas aktsepteeritud traumade klassifikatsioonil ehk maksimaalselt lühendatud vigastuse skaalal;

| 3. | palub liikmesriikidel rakendada kiiresti raske liiklusvigastuse ELi ühist määratlust ning selle alusel koguda ja edastada aastaks 2014 statistikat transpordiliigi, sealhulgas kaitsetumate liiklejate, ja tee infrastruktuuri liigi kaupa; |
| --- | --- |

3.

palub liikmesriikidel rakendada kiiresti raske liiklusvigastuse ELi ühist määratlust ning selle alusel koguda ja edastada aastaks 2014 statistikat transpordiliigi, sealhulgas kaitsetumate liiklejate, ja tee infrastruktuuri liigi kaupa;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon püstitaks kogutud andmete põhjal kõrge eesmärgi vähendada liiklusvigastusi 40 % ajavahemikus 2014–2020 ning pidada nn nulleesmärgi saavutamise üldist põhimõtet pikaajaliseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon püstitaks kogutud andmete põhjal kõrge eesmärgi vähendada liiklusvigastusi 40 % ajavahemikus 2014–2020 ning pidada nn nulleesmärgi saavutamise üldist põhimõtet pikaajaliseks eesmärgiks;

| 5. | usub, et andmete kogumise ja edastamise ühise süsteemi väljatöötamine ei tohiks takistada ELi tasandil kiireloomuliste meetmete võtmist liikluses raskelt vigastatute arvu vähendamiseks; |
| --- | --- |

5.

usub, et andmete kogumise ja edastamise ühise süsteemi väljatöötamine ei tohiks takistada ELi tasandil kiireloomuliste meetmete võtmist liikluses raskelt vigastatute arvu vähendamiseks;

| 6. | toetab komisjoni seatud prioriteete üldise strateegia väljatöötamisel, st tegelemine kokkupõrgete mõjuga, õnnetusjuhtumitega tegelemise strateegia, esmaabi- ja hädaabiteenused ning pikaajalised rehabilitatsioonprotsessid, ja nõuab nende prioriteetide kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni seatud prioriteete üldise strateegia väljatöötamisel, st tegelemine kokkupõrgete mõjuga, õnnetusjuhtumitega tegelemise strateegia, esmaabi- ja hädaabiteenused ning pikaajalised rehabilitatsioonprotsessid, ja nõuab nende prioriteetide kiiret rakendamist;

Raskete liiklusvigastuste arvu kiire vähendamine Euroopas

| 7. | rõhutab, et paljusid kehtivaid õigusakte ja meetmeid tuleb viivitamata paremini rakendada, et vähendada kokkupõrgete tagajärgi, suurendada liiklejate ohutust ja vähendada raskete vigastuste arvu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et paljusid kehtivaid õigusakte ja meetmeid tuleb viivitamata paremini rakendada, et vähendada kokkupõrgete tagajärgi, suurendada liiklejate ohutust ja vähendada raskete vigastuste arvu;

| 8. | palub komisjonil vaadata läbi passiivset ja aktiivset sõidukiohutust käsitlevad õigusaktid, et kohandada neid kõige uuema tehnika arenguga, ning toetada autodes kasutatava kaitsetehnoloogia rakendamist; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil vaadata läbi passiivset ja aktiivset sõidukiohutust käsitlevad õigusaktid, et kohandada neid kõige uuema tehnika arenguga, ning toetada autodes kasutatava kaitsetehnoloogia rakendamist;

| 9. | palub komisjonil toetada ohutu ja aruka teeinfrastruktuuri väljatöötamist; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil toetada ohutu ja aruka teeinfrastruktuuri väljatöötamist;

| 10. | palub komisjonil anda üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas liikmesriigid võtavad üle direktiivi 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil anda üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas liikmesriigid võtavad üle direktiivi 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta;

| 11. | nõuab, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi võitluses alkoholi- või uimastijoobes juhtimise vastu ning vahetaksid parimaid tavasid liikluseeskirjade rikkujate hindamise ja rehabiliteerimise vallas; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi võitluses alkoholi- või uimastijoobes juhtimise vastu ning vahetaksid parimaid tavasid liikluseeskirjade rikkujate hindamise ja rehabiliteerimise vallas;

Kaitsetumate liiklejate kaitsmine

| 12. | märgib, et 50 % linnades toimunud liiklusõnnetustes surmasaanutest ja suur osa raskelt vigastatutest on jalakäijad ja jalgratturid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et 50 % linnades toimunud liiklusõnnetustes surmasaanutest ja suur osa raskelt vigastatutest on jalakäijad ja jalgratturid;

| 13. | toetab kõige kaitsetumate liiklejate, eeskätt eakate, laste, puudega isikute ja jalgratturitega seotud tehniliste standardite ja poliitika järelevalvet ning edasiarendamist osana ühistest jõupingutustest selle nimel, et ELi õigusaktid ja transpordipoliitika edendaksid kaitsetumate liiklejate õigusi; |
| --- | --- |

13.

toetab kõige kaitsetumate liiklejate, eeskätt eakate, laste, puudega isikute ja jalgratturitega seotud tehniliste standardite ja poliitika järelevalvet ning edasiarendamist osana ühistest jõupingutustest selle nimel, et ELi õigusaktid ja transpordipoliitika edendaksid kaitsetumate liiklejate õigusi;

| 14. | palub komisjonil anda ülevaade 30 km/h kiiruspiirangutega linnaaladest ning selle piirangu mõjust surmajuhtumite ja raskete vigastuste arvu vähendamisel; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil anda ülevaade 30 km/h kiiruspiirangutega linnaaladest ning selle piirangu mõjust surmajuhtumite ja raskete vigastuste arvu vähendamisel;

| 15. | palub liikmesriikidel rõhutada, kui olulised on ohutu jalgrattaga sõitmise ja jala käimise teavitus- ja koolituskampaaniad ning jalgratta kasutamist ja jala käimist edendavad poliitikameetmed, sest jalgratturite ja jalakäijate ohutus linnapiirkondades on tihedalt seotud jalgrattasõidu ja jala käimise kui transpordiviisi laialdase kasutamisega, vajaduse korral kombineeritult ühistranspordiga; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel rõhutada, kui olulised on ohutu jalgrattaga sõitmise ja jala käimise teavitus- ja koolituskampaaniad ning jalgratta kasutamist ja jala käimist edendavad poliitikameetmed, sest jalgratturite ja jalakäijate ohutus linnapiirkondades on tihedalt seotud jalgrattasõidu ja jala käimise kui transpordiviisi laialdase kasutamisega, vajaduse korral kombineeritult ühistranspordiga;

| 16. | kutsub komisjoni töötama välja linnade liiklusohutuse suunised, mille võiks lisada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse, ning arutama linnaliikluse projektide ELi poolse kaasrahastamise sidumist linnalise liikumiskeskkonna kavadega, milles käsitletakse ELi eesmärke vähendada liiklussurmade ja raskete vigastuste arvu; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni töötama välja linnade liiklusohutuse suunised, mille võiks lisada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse, ning arutama linnaliikluse projektide ELi poolse kaasrahastamise sidumist linnalise liikumiskeskkonna kavadega, milles käsitletakse ELi eesmärke vähendada liiklussurmade ja raskete vigastuste arvu;

Esmaabi- ja hädaabiteenuste parandamine

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid Euroopa hädaabinumbri 112 kasutamist ja täidaksid nõuet seada aastaks 2015 täielikult töökorda hädaabikõnede vastuvõtukeskused ning viia võimalikult kiiresti läbi teavituskampaaniaid nende kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid Euroopa hädaabinumbri 112 kasutamist ja täidaksid nõuet seada aastaks 2015 täielikult töökorda hädaabikõnede vastuvõtukeskused ning viia võimalikult kiiresti läbi teavituskampaaniaid nende kasutuselevõtuks;

| 18. | peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut tagada kõikides liikmesriikides hädaabinumbrile 112 tehtavatel kõnedel põhineva eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine aastaks 2015 kõikides uutes tüübikinnitusega autodes, järgides samas andmekaitse eeskirju; |
| --- | --- |

18.

peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut tagada kõikides liikmesriikides hädaabinumbrile 112 tehtavatel kõnedel põhineva eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine aastaks 2015 kõikides uutes tüübikinnitusega autodes, järgides samas andmekaitse eeskirju;

| 19. | palub komisjonil liikmesriikide parimatele tavadele tuginedes arutada võimalust näha täiseale lähenevatele noortele ette saatjaga sõitmine; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil liikmesriikide parimatele tavadele tuginedes arutada võimalust näha täiseale lähenevatele noortele ette saatjaga sõitmine;

| 20. | kutsub liikmesriike järjekindlalt edendama esmaabikoolitusi, mille tulemusel paraneb õnnetuse pealtnägijate reageerimiskiirus kannatanute abistamisel enne hädaabiteenistuse kohalejõudmist; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike järjekindlalt edendama esmaabikoolitusi, mille tulemusel paraneb õnnetuse pealtnägijate reageerimiskiirus kannatanute abistamisel enne hädaabiteenistuse kohalejõudmist;

| 21. | palub liikmesriikidel elavdada hädaabiteenistuste ja autodisainerite ning -tootjate koostööd eesmärgiga tagada tõhus abi ning päästetöötajate ja kannatanute ohutus; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel elavdada hädaabiteenistuste ja autodisainerite ning -tootjate koostööd eesmärgiga tagada tõhus abi ning päästetöötajate ja kannatanute ohutus;

| 22. | kutsub liikmesriike toetama e-tervise süsteemi rakendamist ning eeskätt arukate liiklusteabe süsteemide kasutamist hädaabiteenistustes, sealhulgas hädaabisõidukites; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike toetama e-tervise süsteemi rakendamist ning eeskätt arukate liiklusteabe süsteemide kasutamist hädaabiteenistustes, sealhulgas hädaabisõidukites;

Õnnetusejärgne ravi ja pikaajaline rehabilitatsioon

| 23. | ergutab liikmesriike pöörama tervishoiupoliitikas tähelepanu õnnetusejärgsele ravile ja parandama pikemaajalist haiglaravi, haiglaravi järgset hooldust ja rehabilitatsiooni, sealhulgas trauma- ja psühholoogiline abi liiklusõnnetuses ellujäänutele ja nende pealtnägijatele, näiteks luues nende elukvaliteedi parandamiseks abistamiskeskusi; |
| --- | --- |

23.

ergutab liikmesriike pöörama tervishoiupoliitikas tähelepanu õnnetusejärgsele ravile ja parandama pikemaajalist haiglaravi, haiglaravi järgset hooldust ja rehabilitatsiooni, sealhulgas trauma- ja psühholoogiline abi liiklusõnnetuses ellujäänutele ja nende pealtnägijatele, näiteks luues nende elukvaliteedi parandamiseks abistamiskeskusi;

| 24. | palub liikmesriikidel suurendada teadlikkust raskete vigastuste mõjust ja seostada seda tihedamini muude meetmetega, millel on sotsiaalne mõju, näiteks kahjustuse, puude ja talitusliku häire aste, ning töötada välja liiklusohutusealased õppekavad; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel suurendada teadlikkust raskete vigastuste mõjust ja seostada seda tihedamini muude meetmetega, millel on sotsiaalne mõju, näiteks kahjustuse, puude ja talitusliku häire aste, ning töötada välja liiklusohutusealased õppekavad;

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 54.

(2)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 72.

(3)  ELT C 166, 7.6.2011, lk 30.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0274.

(5)  Komisjoni töödokument „On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 – First milestone towards an injury strategy”.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Põhiõiguste olukord ning sellekohased standardid ja tavad Ungaris

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra ning sellekohaste standardite ja tavade kohta Ungaris (vastavalt Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonile) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, kus on sätestatud väärtused, millel liit rajaneb, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, kus on sätestatud väärtused, millel liit rajaneb,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 4, 6 ja 7, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 49, 56, 114, 167 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 4, 6 ja 7, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 49, 56, 114, 167 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni hiljutise poliitilise arengu kohta Ungaris (1), milles tehti Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks viia koos Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoniga läbi järelkontroll selles osas, kas ja kuidas on rakendatud nimetatud resolutsioonis esitatud soovitusi, ja koostada tulemuste kohta raport, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni hiljutise poliitilise arengu kohta Ungaris (1), milles tehti Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks viia koos Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoniga läbi järelkontroll selles osas, kas ja kuidas on rakendatud nimetatud resolutsioonis esitatud soovitusi, ja koostada tulemuste kohta raport,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (2) ja 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni Ungari muudetud põhiseaduse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (2) ja 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni Ungari muudetud põhiseaduse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja institutsiooniliste aspektide kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (4),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 käsitlevat komisjoni teatist „Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine” (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 käsitlevat komisjoni teatist „Liidu aluseks olevate väärtuste austamine ja edendamine” (COM(2003)0606),

| — | võttes arvesse Ungari hiljutisi poliitilisi suundumusi käsitlevaid nõukogu ja komisjoni avaldusi, mis esitati Euroopa Parlamendi täiskogu 18. jaanuari 2012. aasta istungil toimunud arutelul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari hiljutisi poliitilisi suundumusi käsitlevaid nõukogu ja komisjoni avaldusi, mis esitati Euroopa Parlamendi täiskogu 18. jaanuari 2012. aasta istungil toimunud arutelul,

| — | võttes arvesse Ungari hiljutisi poliitilisi suundumusi käsitlevaid Ungari peaministri Viktor Orbáni avaldusi, mis esitati Euroopa Parlamendi täiskogu 18. jaanuari 2012. aasta istungil toimunud arutelul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari hiljutisi poliitilisi suundumusi käsitlevaid Ungari peaministri Viktor Orbáni avaldusi, mis esitati Euroopa Parlamendi täiskogu 18. jaanuari 2012. aasta istungil toimunud arutelul,

| — | võttes arvesse 9. veebruaril 2012. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis korraldatud kuulamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. veebruaril 2012. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis korraldatud kuulamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete delegatsiooni aruannet Budapesti külastamise kohta 24.–26. septembril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete delegatsiooni aruannet Budapesti külastamise kohta 24.–26. septembril 2012,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni kohaseid töödokumente, milles käsitletakse põhiõiguste olukorda ning Ungari norme ja tavasid [töödokumente nr 1 (kohtusüsteemi sõltumatus), nr 2 (aluspõhimõtted ja põhiõigused), nr 3 (meediaseadused), nr 4 (demokraatia ja õigusriigi põhimõtted) ning nr 5 (raportööri järeldused) arutati kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis vastavalt 10. juulil 2012, 20. septembril 2012, 22. jaanuaril 2013, 7. märtsil 2013 ja 8. aprillil 2013], ning võttes arvesse Ungari valitsuse märkusi nende kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni kohaseid töödokumente, milles käsitletakse põhiõiguste olukorda ning Ungari norme ja tavasid [töödokumente nr 1 (kohtusüsteemi sõltumatus), nr 2 (aluspõhimõtted ja põhiõigused), nr 3 (meediaseadused), nr 4 (demokraatia ja õigusriigi põhimõtted) ning nr 5 (raportööri järeldused) arutati kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis vastavalt 10. juulil 2012, 20. septembril 2012, 22. jaanuaril 2013, 7. märtsil 2013 ja 8. aprillil 2013], ning võttes arvesse Ungari valitsuse märkusi nende kohta,

| — | võttes arvesse Ungari uut põhiseadust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 18. aprillil 2011. aastal ja mis jõustus 1. jaanuaril 2012. aastal (edaspidi „uus põhiseadus”), ning võttes arvesse uue põhiseaduse üleminekusätteid (edaspidi „üleminekusätted”), mis võeti parlamendis vastu 30. detsembril 2011. aastal ja mis jõustusid samuti 1. jaanuaril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari uut põhiseadust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 18. aprillil 2011. aastal ja mis jõustus 1. jaanuaril 2012. aastal (edaspidi „uus põhiseadus”), ning võttes arvesse uue põhiseaduse üleminekusätteid (edaspidi „üleminekusätted”), mis võeti parlamendis vastu 30. detsembril 2011. aastal ja mis jõustusid samuti 1. jaanuaril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse uue põhiseaduse esimest parandust, mille ettepaneku esitas majandusminister 17. aprillil 2012. aastal ning mis võeti seejärel Ungari parlamendis vastu 4. juunil 2012. aastal ja mille kohaselt on üleminekusätted osa uuest põhiseadusest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue põhiseaduse esimest parandust, mille ettepaneku esitas majandusminister 17. aprillil 2012. aastal ning mis võeti seejärel Ungari parlamendis vastu 4. juunil 2012. aastal ja mille kohaselt on üleminekusätted osa uuest põhiseadusest,

| — | võttes arvesse 18. septembril 2012. aastal esitatud üksikliikme eelnõul põhinevat uue põhiseaduse teist parandust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 29. oktoobril 2012. aastal ning millega kehtestatakse üleminekusätetes valijate registreerimise nõue, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembril 2012. aastal esitatud üksikliikme eelnõul põhinevat uue põhiseaduse teist parandust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 29. oktoobril 2012. aastal ning millega kehtestatakse üleminekusätetes valijate registreerimise nõue,

| — | võttes arvesse uue põhiseaduse 7. detsembril 2012. aastal esitatud kolmandat parandust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 21. detsembril 2012. aastal ning millega nähakse ette, et põllumajandus- ja metsamaa omandamise ja kasutamise piirangud ja tingimused ning integreeritud põllumajandustootmise korralduse eeskirjad määratakse kindlaks alusseadustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue põhiseaduse 7. detsembril 2012. aastal esitatud kolmandat parandust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 21. detsembril 2012. aastal ning millega nähakse ette, et põllumajandus- ja metsamaa omandamise ja kasutamise piirangud ja tingimused ning integreeritud põllumajandustootmise korralduse eeskirjad määratakse kindlaks alusseadustes,

| — | võttes arvesse 8. veebruaril 2013. aastal esitatud üksikliikme eelnõul põhinevat uue põhiseaduse neljandat parandust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 11. märtsil 2013. aastal ning millega võetakse muude sätete hulgas uue põhiseaduse teksti üleminekusätted (mõningate eranditega, nagu valijate registreerimist nõudev säte), mis tühistati Ungari konstitutsioonikohtus 28. detsembril 2012. aastal menetluslikel põhjustel (otsus nr 45/2012), samuti selle dokumendi ülejäänud, olemuselt tõelised üleminekusätted, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. veebruaril 2013. aastal esitatud üksikliikme eelnõul põhinevat uue põhiseaduse neljandat parandust, mis võeti Ungari parlamendis vastu 11. märtsil 2013. aastal ning millega võetakse muude sätete hulgas uue põhiseaduse teksti üleminekusätted (mõningate eranditega, nagu valijate registreerimist nõudev säte), mis tühistati Ungari konstitutsioonikohtus 28. detsembril 2012. aastal menetluslikel põhjustel (otsus nr 45/2012), samuti selle dokumendi ülejäänud, olemuselt tõelised üleminekusätted,

| — | võttes arvesse 2012. aasta CXI seadust, milles käsitletakse 2011. aasta CLXI seaduse (Ungari kohtute korralduse ja haldamise kohta) ja 2011. aasta CLXII seaduse (Ungari kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta) muutmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta CXI seadust, milles käsitletakse 2011. aasta CLXI seaduse (Ungari kohtute korralduse ja haldamise kohta) ja 2011. aasta CLXII seaduse (Ungari kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta) muutmist,

| — | võttes arvesse 2013. aasta XX seadust, milles käsitletakse teatud kohtulikes õigussuhetes kohaldatava vanuse ülempiiriga seonduvaid seadusemuudatusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta XX seadust, milles käsitletakse teatud kohtulikes õigussuhetes kohaldatava vanuse ülempiiriga seonduvaid seadusemuudatusi,

| — | võttes arvesse 2011. aasta CCVI seadust südametunnistuse- ja usuvabaduse ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õigusliku seisundi kohta (nn kirikute seadus), mis võeti vastu 30. detsembril 2011. aastal ning mis jõustus 1. jaanuaril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta CCVI seadust südametunnistuse- ja usuvabaduse ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õigusliku seisundi kohta (nn kirikute seadus), mis võeti vastu 30. detsembril 2011. aastal ning mis jõustus 1. jaanuaril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu” (Veneetsia komisjon) arvamusi CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 ja CDL-AD(2012)004, milles käsitletakse Ungari uut põhiseadust, Ungari uue põhiseaduse koostamisest tulenevat kolme õiguslikku küsimust, 2011. aasta CLXII seadust (Ungari kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta), 2011. aasta CLXI seadust (Ungari kohtute korralduse ja haldamise kohta), 2011. aasta CLI seadust (Ungari konstitutsioonikohtu kohta), kohtusüsteemi käsitlevaid alusseadusi, mida muudeti pärast Ungari kohta koostatud arvamuse CDL-AD(2012)001 vastuvõtmist, ning südametunnistuse- ja usuvabaduse ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õigusliku seisundi seadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu” (Veneetsia komisjon) arvamusi CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 ja CDL-AD(2012)004, milles käsitletakse Ungari uut põhiseadust, Ungari uue põhiseaduse koostamisest tulenevat kolme õiguslikku küsimust, 2011. aasta CLXII seadust (Ungari kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta), 2011. aasta CLXI seadust (Ungari kohtute korralduse ja haldamise kohta), 2011. aasta CLI seadust (Ungari konstitutsioonikohtu kohta), kohtusüsteemi käsitlevaid alusseadusi, mida muudeti pärast Ungari kohta koostatud arvamuse CDL-AD(2012)001 vastuvõtmist, ning südametunnistuse- ja usuvabaduse ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õigusliku seisundi seadust,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni ja OSCE/ODIHRi ühisarvamust CDL-AD(2012)012 (Ungari parlamendiliikmete valimist käsitleva seaduse kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni ja OSCE/ODIHRi ühisarvamust CDL-AD(2012)012 (Ungari parlamendiliikmete valimist käsitleva seaduse kohta),

| — | võttes arvesse Ungari valitsuse märkusi CDL(2012)072, CDL(2012)046 ja CDL(2012)045 Veneetsia komisjoni arvamuse projekti kohta seoses kohtusüsteemi käsitlevate alusseadustega, mida muudeti pärast arvamuse CDL-AD(2012)001 vastuvõtmist, Ungari parlamendiliikmete valimise seadust käsitleva ühisarvamuse projekti kohta ning Ungari konstitutsioonikohtu 2011. aasta CLI seadust puudutava arvamuse projekti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari valitsuse märkusi CDL(2012)072, CDL(2012)046 ja CDL(2012)045 Veneetsia komisjoni arvamuse projekti kohta seoses kohtusüsteemi käsitlevate alusseadustega, mida muudeti pärast arvamuse CDL-AD(2012)001 vastuvõtmist, Ungari parlamendiliikmete valimise seadust käsitleva ühisarvamuse projekti kohta ning Ungari konstitutsioonikohtu 2011. aasta CLI seadust puudutava arvamuse projekti kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi algatusi, sh kohtusüsteemi käsitlevaid soovitusi, mis on esitatud tema 24. aprilli 2012. aasta kirjas Ungari asepeaministrile Tibor Navracsicsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi algatusi, sh kohtusüsteemi käsitlevaid soovitusi, mis on esitatud tema 24. aprilli 2012. aasta kirjas Ungari asepeaministrile Tibor Navracsicsile,

| — | võttes arvesse Tibor Navracsicsi 10. mai ja 7. juuni 2012. aasta kirjalikke vastuseid, milles väljendatakse Ungari ametiasutuste kavatsust Thorbjørn Jaglandi soovitustega tegeleda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tibor Navracsicsi 10. mai ja 7. juuni 2012. aasta kirjalikke vastuseid, milles väljendatakse Ungari ametiasutuste kavatsust Thorbjørn Jaglandi soovitustega tegeleda,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 6. märtsi 2013. aasta kirja Tibor Navracsicsile, milles väljendatakse muret uue põhiseaduse neljanda parandusettepaneku üle ning nõutakse lõpphääletuse edasilükkamist, võttes samuti arvesse Tibor Navracsicsi 7. märtsi 2013. aasta vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 6. märtsi 2013. aasta kirja Tibor Navracsicsile, milles väljendatakse muret uue põhiseaduse neljanda parandusettepaneku üle ning nõutakse lõpphääletuse edasilükkamist, võttes samuti arvesse Tibor Navracsicsi 7. märtsi 2013. aasta vastust,

| — | võttes arvesse Saksamaa, Hollandi, Taani ja Soome välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile José Manuel Barrosole, milles nõutakse sellise mehhanismi loomist, mille abil aidata tagada põhiväärtuste järgimine liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa, Hollandi, Taani ja Soome välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile José Manuel Barrosole, milles nõutakse sellise mehhanismi loomist, mille abil aidata tagada põhiväärtuste järgimine liikmesriikides,

| — | võttes arvesse Ungari välisministri János Martonyi 8. märtsi 2013. aasta kirja kõikide ELi liikmesriikide välisministritele, milles selgitatakse uue põhiseaduse neljanda parandusettepaneku eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari välisministri János Martonyi 8. märtsi 2013. aasta kirja kõikide ELi liikmesriikide välisministritele, milles selgitatakse uue põhiseaduse neljanda parandusettepaneku eesmärki,

| — | võttes arvesse José Manuel Barroso 8. märtsi 2013. aasta kirja Viktor Orbánile, milles väljendatakse Euroopa Komisjoni muret seoses uue põhiseaduse neljanda parandusettepanekuga, ning võttes arvesse Viktor Orbáni poolt komisjoni presidendile saadetud vastust, mille koopia saadeti ka Euroopa Ülemkogu eesistujale Herman Van Rompuyle ja Euroopa Parlamendi presidendile Martin Schulzile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse José Manuel Barroso 8. märtsi 2013. aasta kirja Viktor Orbánile, milles väljendatakse Euroopa Komisjoni muret seoses uue põhiseaduse neljanda parandusettepanekuga, ning võttes arvesse Viktor Orbáni poolt komisjoni presidendile saadetud vastust, mille koopia saadeti ka Euroopa Ülemkogu eesistujale Herman Van Rompuyle ja Euroopa Parlamendi presidendile Martin Schulzile,

| — | võttes arvesse president Barroso ja peasekretär Jaglandi 11. märtsi 2013. aasta ühisavaldust, milles väljendatakse taas muret uue põhiseaduse neljanda parandusettepaneku pärast, eelkõige seoses õigusriigi põhimõttega, ning võttes arvesse peaminister Orbáni 8. märtsi 2013. aasta kirjas president Barrosole esitatud kinnitust, mille kohaselt on Ungari valitsus ja parlament täielikult pühendunud Euroopa normidele ja väärtustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Barroso ja peasekretär Jaglandi 11. märtsi 2013. aasta ühisavaldust, milles väljendatakse taas muret uue põhiseaduse neljanda parandusettepaneku pärast, eelkõige seoses õigusriigi põhimõttega, ning võttes arvesse peaminister Orbáni 8. märtsi 2013. aasta kirjas president Barrosole esitatud kinnitust, mille kohaselt on Ungari valitsus ja parlament täielikult pühendunud Euroopa normidele ja väärtustele,

| — | võttes arvesse János Martonyi 13. märtsi 2013. aasta taotlust, milles palutakse Thorbjørn Jaglandit, et Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse kohta koostataks Veneetsia komisjoni arvamus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse János Martonyi 13. märtsi 2013. aasta taotlust, milles palutakse Thorbjørn Jaglandit, et Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse kohta koostataks Veneetsia komisjoni arvamus,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi täiskogu 17. aprilli 2013. aasta istungil toimunud arutelul esitatud nõukogu ja komisjoni avaldusi põhiseadusliku olukorra kohta Ungaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi täiskogu 17. aprilli 2013. aasta istungil toimunud arutelul esitatud nõukogu ja komisjoni avaldusi põhiseadusliku olukorra kohta Ungaris,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi 16. detsembri 2011. aasta kirja János Martonyile, milles väljendatakse muret südametunnistuse- ja usuvabaduse ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õiguslikku seisundit käsitleva uue seaduse pärast, ning võttes arvesse János Martonyi 12. jaanuari 2012. aasta vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi 16. detsembri 2011. aasta kirja János Martonyile, milles väljendatakse muret südametunnistuse- ja usuvabaduse ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õiguslikku seisundit käsitleva uue seaduse pärast, ning võttes arvesse János Martonyi 12. jaanuari 2012. aasta vastust,

| — | võttes arvesse inimõiguste voliniku 25. veebruari 2011. aasta arvamust CommDH(2011)10 Ungari meediaseaduse kohta Euroopa Nõukogu meediavabaduse standardite kontekstis ning Ungari valitsuse teabeküsimuste eest vastutava riigiministri 30. mai 2011. aasta kommentaare selle arvamuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste voliniku 25. veebruari 2011. aasta arvamust CommDH(2011)10 Ungari meediaseaduse kohta Euroopa Nõukogu meediavabaduse standardite kontekstis ning Ungari valitsuse teabeküsimuste eest vastutava riigiministri 30. mai 2011. aasta kommentaare selle arvamuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 15. veebruari 2012. aasta ja 11. detsembri 2012. aasta avaldusi, milles palutakse, et Ungari vaataks uuesti läbi õigusaktid, mis võimaldavad kohalikel omavalitsustel kodutuse eest karistusi määrata, ning et Ungari valitsus toetaks ka konstitutsioonikohtu otsust, mille kohaselt ei tohi kodutust käsitada kuriteona, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 15. veebruari 2012. aasta ja 11. detsembri 2012. aasta avaldusi, milles palutakse, et Ungari vaataks uuesti läbi õigusaktid, mis võimaldavad kohalikel omavalitsustel kodutuse eest karistusi määrata, ning et Ungari valitsus toetaks ka konstitutsioonikohtu otsust, mille kohaselt ei tohi kodutust käsitada kuriteona,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 15. märtsi 2013. aasta avaldust, milles väljendatakse muret uue põhiseaduse neljanda paranduse vastuvõtmise pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 15. märtsi 2013. aasta avaldust, milles väljendatakse muret uue põhiseaduse neljanda paranduse vastuvõtmise pärast,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni algatatud käimasolevat rikkumismenetlust (kohtuasi C-288/12), mis algatati Ungari vastu seoses endise andmekaitsevoliniku ametiaja lõpetamise õiguspärasusega ja mis on Euroopa Kohtus endiselt menetlemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni algatatud käimasolevat rikkumismenetlust (kohtuasi C-288/12), mis algatati Ungari vastu seoses endise andmekaitsevoliniku ametiaja lõpetamise õiguspärasusega ja mis on Euroopa Kohtus endiselt menetlemisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. novembri 2012. aasta otsust Ungari kohtunike pensioniea radikaalse alandamise kohta ning võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel vastu võetud 2013. aasta XX seadust (millega muudetakse 2011. aasta CLXII seadust), mille Ungari parlament kiitis heaks 11. märtsil 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. novembri 2012. aasta otsust Ungari kohtunike pensioniea radikaalse alandamise kohta ning võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel vastu võetud 2013. aasta XX seadust (millega muudetakse 2011. aasta CLXII seadust), mille Ungari parlament kiitis heaks 11. märtsil 2013. aastal,

| — | võttes arvesse Ungari konstitutsioonikohtu 16. juuli 2012. aasta otsust nr 33/2012 (Ungari kohtunike pensioniea alandamise kohta), 28. detsembri 2012. aasta otsust nr 45/2012 (uue põhiseaduse üleminekusätete kohta), 4. jaanuari 2013. aasta otsust nr 1/2013 (valimiskorda käsitleva seaduse kohta) ja 26. veebruari 2013. aasta otsust nr 6/2013 (usuvabadust ja kirikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari konstitutsioonikohtu 16. juuli 2012. aasta otsust nr 33/2012 (Ungari kohtunike pensioniea alandamise kohta), 28. detsembri 2012. aasta otsust nr 45/2012 (uue põhiseaduse üleminekusätete kohta), 4. jaanuari 2013. aasta otsust nr 1/2013 (valimiskorda käsitleva seaduse kohta) ja 26. veebruari 2013. aasta otsust nr 6/2013 (usuvabadust ja kirikute õiguslikku seisundit käsitleva seaduse kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee järelevalvekomisjoni aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee järelevalvekomisjoni aruannet,

| — | võttes arvesse 2013. aasta LXXII seadust riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise kohta; võttes arvesse dr András Zs. Varga 27. mai 2013. aasta kirja, mille ta saatis Ungari parlamendi põhiseadus-, õigus- ja menetlusküsimuste komisjoni esimehele dr András Cser-Palkovicsile ning milles ta väljendab muret õigusaktide pärast, mis võeti vastu riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta LXXII seadust riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise kohta; võttes arvesse dr András Zs. Varga 27. mai 2013. aasta kirja, mille ta saatis Ungari parlamendi põhiseadus-, õigus- ja menetlusküsimuste komisjoni esimehele dr András Cser-Palkovicsile ning milles ta väljendab muret õigusaktide pärast, mis võeti vastu riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise kohta;

| — | võttes arvesse Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse tulevast hindamist Euroopa Komisjonis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse tulevast hindamist Euroopa Komisjonis,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0229/2013),

I –
     
  taustteave ja põhiprobleemid

Euroopa ühised väärtused

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, aga samuti ühemõttelisel põhiõiguste ja -vabaduste austamisel, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ning nimetatud õiguste, vabaduste ja põhimõtete õigusjõu tunnustamisel, mida kinnitab esmajoones ELi eelseisev ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikele 2; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, aga samuti ühemõttelisel põhiõiguste ja -vabaduste austamisel, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ning nimetatud õiguste, vabaduste ja põhimõtete õigusjõu tunnustamisel, mida kinnitab esmajoones ELi eelseisev ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikele 2;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühised väärtused on kõigi ELi territooriumil elavate isikute ja eelkõige liidu kodanike peamised õigused, mida nad võivad kasutada oma kodakondsusest ning kultuurilisest või religioossest enesemääratlusest sõltumata; arvestades, et need isikud saavad nimetatud õigusi täiel määral kasutada üksnes siis, kui Euroopa Liidu põhiväärtusi ja õigusi kindlalt kaitstakse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühised väärtused on kõigi ELi territooriumil elavate isikute ja eelkõige liidu kodanike peamised õigused, mida nad võivad kasutada oma kodakondsusest ning kultuurilisest või religioossest enesemääratlusest sõltumata; arvestades, et need isikud saavad nimetatud õigusi täiel määral kasutada üksnes siis, kui Euroopa Liidu põhiväärtusi ja õigusi kindlalt kaitstakse;

| C. | arvestades, et poliitiline ja õiguslik tegelemine Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 esitatud väärtustega on meie demokraatliku ühiskonna vältimatult vajalik alus, ning arvestades, et seetõttu peavad kõik ELi liikmesriigid ja institutsioonid neile selgelt ja ühemõtteliselt pühenduma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitiline ja õiguslik tegelemine Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 esitatud väärtustega on meie demokraatliku ühiskonna vältimatult vajalik alus, ning arvestades, et seetõttu peavad kõik ELi liikmesriigid ja institutsioonid neile selgelt ja ühemõtteliselt pühenduma;

| D. | arvestades, et selliste ühiste väärtuste austamine ja edendamine on nii Euroopa Liidu identiteedi oluline osa kui ka Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõigetest 1 ja 5 tulenev selgesõnaline kohustus ning seega ELi liikmesriigiks saamise ja liikmestaatuse pakutavate eelisõiguste täieliku säilitamise vältimatu tingimus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selliste ühiste väärtuste austamine ja edendamine on nii Euroopa Liidu identiteedi oluline osa kui ka Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõigetest 1 ja 5 tulenev selgesõnaline kohustus ning seega ELi liikmesriigiks saamise ja liikmestaatuse pakutavate eelisõiguste täieliku säilitamise vältimatu tingimus;

| E. | arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide alusel kandidaatriikidele pandud kohustused kehtivad liikmesriikidele Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt ka pärast ELiga ühinemist, ning arvestades, et seepärast tuleks kõiki liikmesriike korrapäraselt hinnata, et kontrollida, et nad järgivad jätkuvalt ELi ühiseid väärtusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide alusel kandidaatriikidele pandud kohustused kehtivad liikmesriikidele Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt ka pärast ELiga ühinemist, ning arvestades, et seepärast tuleks kõiki liikmesriike korrapäraselt hinnata, et kontrollida, et nad järgivad jätkuvalt ELi ühiseid väärtusi;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 3 rõhutatakse, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted, ning arvestades, et sellised õigused on demokraatlike Euroopa riikide ühine pärand ja jõud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 3 rõhutatakse, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted, ning arvestades, et sellised õigused on demokraatlike Euroopa riikide ühine pärand ja jõud;

| G. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisest ja Euroopa Liidu lepingu artiklist 6 tulenevalt on hartal aluslepingutega samaväärne õigusjõud, mistõttu on väärtused ja põhimõtted reaalsed ja jõustatavad õigused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisest ja Euroopa Liidu lepingu artiklist 6 tulenevalt on hartal aluslepingutega samaväärne õigusjõud, mistõttu on väärtused ja põhimõtted reaalsed ja jõustatavad õigused;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt antakse ELi institutsioonidele õigus kasutada kindlaksmääratud korda, mille alusel hinnata, kas mõnes liikmesriigis on ilmne oht rikkuda oluliselt artiklis 2 osutatud väärtusi, ning sekkuda asjaomaste riikide poliitikasse, et rikkumisi ennetada ja heastada; arvestades, et selle korra kohaselt kuulab nõukogu asjaomase liikmesriigi enne sellise otsuse langetamist ära; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaselt antakse ELi institutsioonidele õigus kasutada kindlaksmääratud korda, mille alusel hinnata, kas mõnes liikmesriigis on ilmne oht rikkuda oluliselt artiklis 2 osutatud väärtusi, ning sekkuda asjaomaste riikide poliitikasse, et rikkumisi ennetada ja heastada; arvestades, et selle korra kohaselt kuulab nõukogu asjaomase liikmesriigi enne sellise otsuse langetamist ära;

| I. | arvestades, et harta artikli 51 lõikes 1 osutatud tingimustega ei piirata Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaldamisala, ning arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaldamisala ei piirdu ELi õigusaktidega hõlmatud poliitikavaldkondadega, mistõttu võib EL reageerida ka juhul, kui ühiste väärtuste rikkumine või selge rikkumisoht seondub liikmesriigi pädevusse kuuluvate valdkondadega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et harta artikli 51 lõikes 1 osutatud tingimustega ei piirata Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaldamisala, ning arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaldamisala ei piirdu ELi õigusaktidega hõlmatud poliitikavaldkondadega, mistõttu võib EL reageerida ka juhul, kui ühiste väärtuste rikkumine või selge rikkumisoht seondub liikmesriigi pädevusse kuuluvate valdkondadega;

| J. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele aitavad liikmesriigid kaasa liidu ülesannete täitmisele ja hoiduvad kõigist meetmetest, millega võidakse ohustada liidu eesmärkide, sh liidu ühiste väärtuste austamise ja edendamise eesmärgi saavutamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele aitavad liikmesriigid kaasa liidu ülesannete täitmisele ja hoiduvad kõigist meetmetest, millega võidakse ohustada liidu eesmärkide, sh liidu ühiste väärtuste austamise ja edendamise eesmärgi saavutamist;

| K. | arvestades, et liidu ühiste väärtuste austamine on tihedalt seotud ELi pühendumisega mitmekesisusele, mis väljendub liidu kohustuses austada „liikmesriikide võrdsust aluslepingute ees ning nende rahvuslikku identiteeti, mis on omane nende poliitilistele ja põhiseaduslikele põhistruktuuridele”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 2; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud Euroopa põhiväärtused tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest, mistõttu ei saa neid vastandada Euroopa Liidu lepingu artiklist 4 tulenevatele kohustustele, kuid need moodustavad sellise alusstruktuuri, mille raames on liikmesriikidel võimalik oma rahvuslikku identiteeti säilitada ja edasi arendada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liidu ühiste väärtuste austamine on tihedalt seotud ELi pühendumisega mitmekesisusele, mis väljendub liidu kohustuses austada „liikmesriikide võrdsust aluslepingute ees ning nende rahvuslikku identiteeti, mis on omane nende poliitilistele ja põhiseaduslikele põhistruktuuridele”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 2; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud Euroopa põhiväärtused tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest, mistõttu ei saa neid vastandada Euroopa Liidu lepingu artiklist 4 tulenevatele kohustustele, kuid need moodustavad sellise alusstruktuuri, mille raames on liikmesriikidel võimalik oma rahvuslikku identiteeti säilitada ja edasi arendada;

| L. | arvestades, et aluslepingute raamistikus on „rahvusliku identiteedi” (ELi lepingu artikli 4 lõige 2) ja „liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja -traditsioonide” (ELi toimimise lepingu artikkel 67) austamine lahutamatult seotud lojaalse koostöö (ELi lepingu artikli 4 lõige 3), vastastikuse tunnustamise (ELi toimimise lepingu artiklid 81 ja 82) ja seetõttu ka vastastikuse usalduse põhimõtetega, aga ka kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamisega (ELi lepingu artikli 3 lõige 3); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et aluslepingute raamistikus on „rahvusliku identiteedi” (ELi lepingu artikli 4 lõige 2) ja „liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja -traditsioonide” (ELi toimimise lepingu artikkel 67) austamine lahutamatult seotud lojaalse koostöö (ELi lepingu artikli 4 lõige 3), vastastikuse tunnustamise (ELi toimimise lepingu artiklid 81 ja 82) ja seetõttu ka vastastikuse usalduse põhimõtetega, aga ka kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamisega (ELi lepingu artikli 3 lõige 3);

| M. | arvestades, et liidu ühiste põhimõtete ja väärtuste rikkumist liikmesriigi poolt ei saa põhjendada rahvuslike traditsioonidega ega ka rahvusliku identiteedi väljendusega, kui sellise rikkumisega nõrgendatakse Euroopa integratsiooni keskseid põhimõtteid, nt demokraatlikke väärtusi või õigusriigi või vastastikuse tunnustamise põhimõtteid, ning seetõttu võib Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõiget 2 kasutada ainult siis, kui liikmesriigid austavad kõnealuse lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liidu ühiste põhimõtete ja väärtuste rikkumist liikmesriigi poolt ei saa põhjendada rahvuslike traditsioonidega ega ka rahvusliku identiteedi väljendusega, kui sellise rikkumisega nõrgendatakse Euroopa integratsiooni keskseid põhimõtteid, nt demokraatlikke väärtusi või õigusriigi või vastastikuse tunnustamise põhimõtteid, ning seetõttu võib Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõiget 2 kasutada ainult siis, kui liikmesriigid austavad kõnealuse lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi;

| N. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 4 sätestatud liidu eesmärki, milleks on kaitsta ja edendada oma väärtusi suhetes muu maailmaga, tugevdab veelgi konkreetne kohustus tugineda liidu tegevuses rahvusvahelisel areenil põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine (st demokraatia, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 21 lõikes 1); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 4 sätestatud liidu eesmärki, milleks on kaitsta ja edendada oma väärtusi suhetes muu maailmaga, tugevdab veelgi konkreetne kohustus tugineda liidu tegevuses rahvusvahelisel areenil põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine (st demokraatia, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 21 lõikes 1);

| O. | arvestades, et kui liikmesriigid ei suudaks või ei tahaks täita norme, milles nad on aluslepingute allkirjastamisega kokku leppinud ning millega nad on end sidunud, ei kahjustaks see üksnes liikmesriikide ja ELi usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil, vaid ka liidu välistegevuse eesmärke; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kui liikmesriigid ei suudaks või ei tahaks täita norme, milles nad on aluslepingute allkirjastamisega kokku leppinud ning millega nad on end sidunud, ei kahjustaks see üksnes liikmesriikide ja ELi usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil, vaid ka liidu välistegevuse eesmärke;

| P. | arvestades, et liikmesriikidepoolne samade põhiväärtuste järgimine on vältimatult vajalik, et tagada vastastikune usaldus ja seega ka vastastikuse tunnustamise süsteemi nõuetekohane toimimine, mis on nii siseturu kui ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise ja arendamise kese, ning arvestades, et seetõttu kahjustab iga katse ühiseid väärtusi mitte järgida või neid nõrgendada kogu Euroopa majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise integratsiooni alustalasid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liikmesriikidepoolne samade põhiväärtuste järgimine on vältimatult vajalik, et tagada vastastikune usaldus ja seega ka vastastikuse tunnustamise süsteemi nõuetekohane toimimine, mis on nii siseturu kui ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise ja arendamise kese, ning arvestades, et seetõttu kahjustab iga katse ühiseid väärtusi mitte järgida või neid nõrgendada kogu Euroopa majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise integratsiooni alustalasid;

| Q. | arvestades, et ühised väärtused, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning aluslepingute ja põhiõiguste harta preambulites ning millele osutatakse ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni preambulis ja Euroopa Nõukogu statuudi artiklis 3, eeldavad nõuetekohaselt toimival kontrolli- ja tasakaalusüsteemil põhinevat sõltumatute institutsioonide võimude lahusust; arvestades, et nende põhimõtete peamised elemendid on õiguspärasuse austamine, sealhulgas õigusaktide kehtestamise läbipaistev, aruandekohustuslik ja demokraatlik protsess, õiguskindlus, tugev esindusdemokraatia süsteem, mille aluseks on vabad valimised ja opositsiooni õiguste austamine, õigusaktide põhiseadusele vastavuse tõhus kontroll, tõhus, läbipaistev, osalusel põhinev ja aruandekohustusest lähtuv valitsemine ja haldus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem, sõltumatu meedia ja põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühised väärtused, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning aluslepingute ja põhiõiguste harta preambulites ning millele osutatakse ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni preambulis ja Euroopa Nõukogu statuudi artiklis 3, eeldavad nõuetekohaselt toimival kontrolli- ja tasakaalusüsteemil põhinevat sõltumatute institutsioonide võimude lahusust; arvestades, et nende põhimõtete peamised elemendid on õiguspärasuse austamine, sealhulgas õigusaktide kehtestamise läbipaistev, aruandekohustuslik ja demokraatlik protsess, õiguskindlus, tugev esindusdemokraatia süsteem, mille aluseks on vabad valimised ja opositsiooni õiguste austamine, õigusaktide põhiseadusele vastavuse tõhus kontroll, tõhus, läbipaistev, osalusel põhinev ja aruandekohustusest lähtuv valitsemine ja haldus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem, sõltumatu meedia ja põhiõiguste austamine;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt tagab komisjon aluslepingute rakendamise ja teostab Euroopa Liidu Kohtu kontrolli all järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 kohaselt tagab komisjon aluslepingute rakendamise ja teostab Euroopa Liidu Kohtu kontrolli all järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle;

Reformid Ungaris

| S. | arvestades, et Ungari oli esimene endine kommunistlik riik, kes ühines Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, ning esimene ELi liikmesriik, kes ratifitseeris 17. detsembril 2007. aastal Lissaboni lepingu; arvestades, et Ungari osales 2003. ja 2004. aastal aktiivselt konvendi ning valitsustevahelise konverentsiga seotud töös, muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artikli 2 koostamisel, ning arvestades, et Ungari algatuse tulemusena lisati sellesse vähemuste hulka kuuluvate inimeste õigused; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Ungari oli esimene endine kommunistlik riik, kes ühines Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, ning esimene ELi liikmesriik, kes ratifitseeris 17. detsembril 2007. aastal Lissaboni lepingu; arvestades, et Ungari osales 2003. ja 2004. aastal aktiivselt konvendi ning valitsustevahelise konverentsiga seotud töös, muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artikli 2 koostamisel, ning arvestades, et Ungari algatuse tulemusena lisati sellesse vähemuste hulka kuuluvate inimeste õigused;

| T. | arvestades, et sajandite jooksul on eri rahvaste ja rahvusrühmade rahumeelne kooseksisteerimine Ungaris suurendanud rahva kultuurilist rikkust ja heaolu; arvestades, et Ungarile tuleks meelde tuletada, et seda traditsiooni on vaja jätkata, võttes otsustavaid meetmeid eri rühmade diskrimineerimise vältimiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sajandite jooksul on eri rahvaste ja rahvusrühmade rahumeelne kooseksisteerimine Ungaris suurendanud rahva kultuurilist rikkust ja heaolu; arvestades, et Ungarile tuleks meelde tuletada, et seda traditsiooni on vaja jätkata, võttes otsustavaid meetmeid eri rühmade diskrimineerimise vältimiseks;

| U. | arvestades, et Ungari on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude rahvusvaheliste õiguslike vahendite osaline, mistõttu on ta kohustatud järgima ja rakendama rahvusvahelisi demokraatiapõhimõtteid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Ungari on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude rahvusvaheliste õiguslike vahendite osaline, mistõttu on ta kohustatud järgima ja rakendama rahvusvahelisi demokraatiapõhimõtteid;

| V. | arvestades, et 2010. aasta Ungari üldvalimistel võitis valitsev enamus rohkem kui kaks kolmandikku parlamendikohtadest, mistõttu tekkis tal võimalus alustada kiiresti jõulist seadusandlikku tegevust riigi kogu põhiseadusliku korra ümberkujundamiseks – nüüdseks on eelmist konstitutsiooni muudetud kaksteist korda ning uut põhiseadust neli korda ning seeläbi on oluliselt muudetud institutsioonilist ja õigusraamistikku ning nii avaliku kui ka eraelu paljusid põhiaspekte; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2010. aasta Ungari üldvalimistel võitis valitsev enamus rohkem kui kaks kolmandikku parlamendikohtadest, mistõttu tekkis tal võimalus alustada kiiresti jõulist seadusandlikku tegevust riigi kogu põhiseadusliku korra ümberkujundamiseks – nüüdseks on eelmist konstitutsiooni muudetud kaksteist korda ning uut põhiseadust neli korda ning seeläbi on oluliselt muudetud institutsioonilist ja õigusraamistikku ning nii avaliku kui ka eraelu paljusid põhiaspekte;

| W. | arvestades, et igal Euroopa Liidu liikmesriigil on täielik õigus vaadata läbi oma põhiseadus, ning arvestades, et valitsuste demokraatlik vahetumine tähendabki sisuliselt uue valitsuse võimalust jõustada oma rahva tahet, väärtusi ja poliitilisi kohustusi kajastavaid õigusakte, kuid tingimusel, et seejuures ei rikuta Euroopa Liidus valitsevaid demokraatia ja õigusriigi väärtusi ja põhimõtteid; arvestades, et kõikides liikmesriikides on põhiseaduse muutmine tavalisi õigusakte puudutava korraga võrreldes keerulisem ning selleks kasutatakse erilaadseid põhiseaduslikke menetlusi, mis hõlmavad kvalifitseeritud häälteenamuse nõuet, täiendavaid otsustamisprotsesse, viiteaegu ja rahvahääletusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et igal Euroopa Liidu liikmesriigil on täielik õigus vaadata läbi oma põhiseadus, ning arvestades, et valitsuste demokraatlik vahetumine tähendabki sisuliselt uue valitsuse võimalust jõustada oma rahva tahet, väärtusi ja poliitilisi kohustusi kajastavaid õigusakte, kuid tingimusel, et seejuures ei rikuta Euroopa Liidus valitsevaid demokraatia ja õigusriigi väärtusi ja põhimõtteid; arvestades, et kõikides liikmesriikides on põhiseaduse muutmine tavalisi õigusakte puudutava korraga võrreldes keerulisem ning selleks kasutatakse erilaadseid põhiseaduslikke menetlusi, mis hõlmavad kvalifitseeritud häälteenamuse nõuet, täiendavaid otsustamisprotsesse, viiteaegu ja rahvahääletusi;

| X. | arvestades, et Euroopa demokraatlike traditsioonide ajaloost nähtub, et põhiseaduse reformimine nõuab suurt ettevaatust ning et selle käigus on vaja võtta nõuetekohaselt arvesse menetlusi ja tagatisi, mille eesmärk on kaitsta muu hulgas õigusriigi põhimõtet, võimude lahusust ja õigusnormide hierarhiat, sest põhiseadus on riigi kõrgeim seadus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa demokraatlike traditsioonide ajaloost nähtub, et põhiseaduse reformimine nõuab suurt ettevaatust ning et selle käigus on vaja võtta nõuetekohaselt arvesse menetlusi ja tagatisi, mille eesmärk on kaitsta muu hulgas õigusriigi põhimõtet, võimude lahusust ja õigusnormide hierarhiat, sest põhiseadus on riigi kõrgeim seadus;

| Y. | arvestades, et Ungari uus valitsus ja parlament on viinud äärmiselt lühikese aja jooksul läbi enneolematult laiaulatuslikud ja süstemaatilised põhiseaduslikud ja institutsioonilised reformid, mistõttu peetakse paljudes Euroopa institutsioonides ja organisatsioonides (Euroopa Liit, Euroopa Nõukogu, OSCE) vajalikuks teatavate reformide mõju hindamist; arvestades, et liikmesriike ei tohiks kohelda eri alustel, mistõttu tuleks jälgida ka teiste liikmesriikide olukorda, järgides põhimõtet, et liikmesriigid on aluslepingute ees võrdsed; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Ungari uus valitsus ja parlament on viinud äärmiselt lühikese aja jooksul läbi enneolematult laiaulatuslikud ja süstemaatilised põhiseaduslikud ja institutsioonilised reformid, mistõttu peetakse paljudes Euroopa institutsioonides ja organisatsioonides (Euroopa Liit, Euroopa Nõukogu, OSCE) vajalikuks teatavate reformide mõju hindamist; arvestades, et liikmesriike ei tohiks kohelda eri alustel, mistõttu tuleks jälgida ka teiste liikmesriikide olukorda, järgides põhimõtet, et liikmesriigid on aluslepingute ees võrdsed;

| Z. | arvestades, et eelnimetatud demokraatlike väärtuste raamistikus on vaja, et Euroopa institutsioonid ja Ungari ametiasutused peaksid avatusel, kaasavusel, solidaarsusel ja vastastikusel austusel põhinevat dialoogi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et eelnimetatud demokraatlike väärtuste raamistikus on vaja, et Euroopa institutsioonid ja Ungari ametiasutused peaksid avatusel, kaasavusel, solidaarsusel ja vastastikusel austusel põhinevat dialoogi;

| AA. | arvestades, et komisjon peab täitma oma kohustust teostada järelevalvet ühenduse õiguse kohaldamise üle äärmiselt oskuslikult, austades teiste sõltumatust ning toimides hoolikalt, kiirelt ja viivitamata, eeskätt juhul, kui esineb oht, et liikmesriik on liidu väärtusi tõsiselt rikkunud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjon peab täitma oma kohustust teostada järelevalvet ühenduse õiguse kohaldamise üle äärmiselt oskuslikult, austades teiste sõltumatust ning toimides hoolikalt, kiirelt ja viivitamata, eeskätt juhul, kui esineb oht, et liikmesriik on liidu väärtusi tõsiselt rikkunud;

Uus põhiseadus ja selle üleminekusätted

| AB. | arvestades, et Ungari uus põhiseadus võeti vastu 18. aprillil 2011. aastal üksnes valitsuskoalitsiooni liikmete häältega ning valitsuskoalitsiooni esindajate koostatud eelnõu teksti alusel, kusjuures kogu menetlus oli lühike (35 kalendripäeva alates ettepaneku (T/2627) esitamisest parlamendile), nii et põhjaliku ja sisuka arutelu pidamise võimalus opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonnaga oli piiratud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Ungari uus põhiseadus võeti vastu 18. aprillil 2011. aastal üksnes valitsuskoalitsiooni liikmete häältega ning valitsuskoalitsiooni esindajate koostatud eelnõu teksti alusel, kusjuures kogu menetlus oli lühike (35 kalendripäeva alates ettepaneku (T/2627) esitamisest parlamendile), nii et põhjaliku ja sisuka arutelu pidamise võimalus opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonnaga oli piiratud;

| AC. | arvestades, et 14. märtsil 2011. aastal Ungari parlamendile esitatud põhiseaduse eelnõu töödokument oli koostatud FIDESZ–KDNP koalitsiooni valitud esindajate poolt, mitte ei põhinenud ajutises parlamendikomisjonis toimunud aruteludel, kuigi nimetatud komisjon oligi moodustatud just uue põhiseaduse koostamiseks; arvestades, et lisaks ei peetud aru opositsiooniga; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 14. märtsil 2011. aastal Ungari parlamendile esitatud põhiseaduse eelnõu töödokument oli koostatud FIDESZ–KDNP koalitsiooni valitud esindajate poolt, mitte ei põhinenud ajutises parlamendikomisjonis toimunud aruteludel, kuigi nimetatud komisjon oligi moodustatud just uue põhiseaduse koostamiseks; arvestades, et lisaks ei peetud aru opositsiooniga;

| AD. | arvestades, et riiklik arutelu põhiseaduse koostamise üle seisnes kaheteistkümnes väga konkreetseid probleeme käsitlevas küsimuses, mille valitsev partei koostas nii, et nende vastused olid iseenesestmõistetavad; arvestades, et arutelu käigus ei esitatud uue põhiseaduse eelnõu teksti; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et riiklik arutelu põhiseaduse koostamise üle seisnes kaheteistkümnes väga konkreetseid probleeme käsitlevas küsimuses, mille valitsev partei koostas nii, et nende vastused olid iseenesestmõistetavad; arvestades, et arutelu käigus ei esitatud uue põhiseaduse eelnõu teksti;

| AE. | arvestades, et Ungari konstitutsioonikohus tühistas 28. detsembril 2012. aastal Ungari põhiõiguste voliniku põhiseaduslikku petitsiooni alusel otsusega nr 45/2012 üle kahe kolmandiku üleminekusätetest põhjendusega, et need ei olnud oma olemuselt üleminekulised; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Ungari konstitutsioonikohus tühistas 28. detsembril 2012. aastal Ungari põhiõiguste voliniku põhiseaduslikku petitsiooni alusel otsusega nr 45/2012 üle kahe kolmandiku üleminekusätetest põhjendusega, et need ei olnud oma olemuselt üleminekulised;

| AF. | arvestades, et uue põhiseaduse 11. märtsil 2013. aastal vastu võetud neljanda parandusega võeti põhiseaduse teksti enamik konstitutsioonikohtu tühistatud üleminekusätteid ning muud eelnevalt põhiseadusega vastuolus olevaks kuulutatud sätted; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et uue põhiseaduse 11. märtsil 2013. aastal vastu võetud neljanda parandusega võeti põhiseaduse teksti enamik konstitutsioonikohtu tühistatud üleminekusätteid ning muud eelnevalt põhiseadusega vastuolus olevaks kuulutatud sätted;

Alusseaduste ülemäärane kasutamine

| AG. | arvestades, et Ungari uues põhiseaduses nimetatakse 26 teemavaldkonda, mida tuleb reguleerida nn alusseadustega (st õigusaktidega, mille vastuvõtmiseks on vaja kahe kolmandiku suurust häälteenamust) ning mis hõlmavad paljusid Ungari institutsioonilise süsteemi, põhiõiguste kasutamise ja olulise ühiskonnakorraldusega seotud teemasid; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Ungari uues põhiseaduses nimetatakse 26 teemavaldkonda, mida tuleb reguleerida nn alusseadustega (st õigusaktidega, mille vastuvõtmiseks on vaja kahe kolmandiku suurust häälteenamust) ning mis hõlmavad paljusid Ungari institutsioonilise süsteemi, põhiõiguste kasutamise ja olulise ühiskonnakorraldusega seotud teemasid;

| AH. | arvestades, et pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist on parlament võtnud pooleteise aasta jooksul vastu 49 alusseadust (6); |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist on parlament võtnud pooleteise aasta jooksul vastu 49 alusseadust (6);

| AI. | arvestades, et alusseadustega reguleeritakse paljusid küsimusi, nt tavapäraselt seadusandja tavalisse otsustuspädevusse kuuluva perekonnaõiguse ning maksu- ja pensionisüsteemide konkreetseid aspekte; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et alusseadustega reguleeritakse paljusid küsimusi, nt tavapäraselt seadusandja tavalisse otsustuspädevusse kuuluva perekonnaõiguse ning maksu- ja pensionisüsteemide konkreetseid aspekte;

Seadusandlikud kiirmenetlused, üksikliikmete eelnõud ja parlamentaarne arutelu

| AJ. | arvestades, et olulised õigusaktid, sh põhiseadus, selle teine ja neljas parandus, üleminekusätted ning paljud alusseadused koostati üksikliikmete eelnõude alusel, mille kohta ei kehti 2010. aasta CXXXI seaduses (kodanikuühiskonna osalemise kohta õigusaktide ettevalmistamises) ning avaliku halduse ja justiitsministri dekreedis nr 24/2011 (mõju eel- ja järelhindamise kohta) sätestatud eeskirjad, ja seetõttu on niisuguse lihtsustatud menetluse kaudu vastuvõetud õigusaktide teemal toimunud vähene avalik arutelu; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et olulised õigusaktid, sh põhiseadus, selle teine ja neljas parandus, üleminekusätted ning paljud alusseadused koostati üksikliikmete eelnõude alusel, mille kohta ei kehti 2010. aasta CXXXI seaduses (kodanikuühiskonna osalemise kohta õigusaktide ettevalmistamises) ning avaliku halduse ja justiitsministri dekreedis nr 24/2011 (mõju eel- ja järelhindamise kohta) sätestatud eeskirjad, ja seetõttu on niisuguse lihtsustatud menetluse kaudu vastuvõetud õigusaktide teemal toimunud vähene avalik arutelu;

| AK. | arvestades, et kuna paljud alusseadused, sh Ungari kohtunike õiguslikku seisundit ja tasustamist ning Ungari kohtute korraldust ja haldamist, aga ka usu- ja veendumusvabadust ning riigi keskpanka käsitlevad seadused võeti vastu väga lühikese aja jooksul, olid piisava konsulteerimise võimalused opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonnaga (sh vajaduse korral tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja huvirühmadega) paratamatult piiratud; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et kuna paljud alusseadused, sh Ungari kohtunike õiguslikku seisundit ja tasustamist ning Ungari kohtute korraldust ja haldamist, aga ka usu- ja veendumusvabadust ning riigi keskpanka käsitlevad seadused võeti vastu väga lühikese aja jooksul, olid piisava konsulteerimise võimalused opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonnaga (sh vajaduse korral tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja huvirühmadega) paratamatult piiratud;

| AL. | arvestades, et Ungari rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI seadusega anti parlamendi spiikrile ulatuslik õigus piirata parlamendis parlamendiliikmete väljendusvabadust; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et Ungari rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI seadusega anti parlamendi spiikrile ulatuslik õigus piirata parlamendis parlamendiliikmete väljendusvabadust;

Kontrolli- ja tasakaalumehhanismi nõrgendamine: konstitutsioonikohus, parlament ja andmekaitseasutus

| AM. | arvestades, et uues põhiseaduses on sätestatud võimalus esitada konstitutsioonikohtule kaht uut liiki konstitutsioonilisi kaebusi, kuid samal ajal on järelhindamise puhul kaotatud kodanikualgatuse võimalus; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et uues põhiseaduses on sätestatud võimalus esitada konstitutsioonikohtule kaht uut liiki konstitutsioonilisi kaebusi, kuid samal ajal on järelhindamise puhul kaotatud kodanikualgatuse võimalus;

| AN. | arvestades, et 2013. aasta LXXII seadus riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise kohta avaldati 3. juunil 2013; arvestades, et uus seadus on tekitanud muret, mida on eelkõige väljendanud Ungari asepeaprokurör seoses võimude lahususe põhimõtte järgimise, kohtusüsteemi sõltumatuse, era- ja perekonnaelu austamise ning õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et 2013. aasta LXXII seadus riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise kohta avaldati 3. juunil 2013; arvestades, et uus seadus on tekitanud muret, mida on eelkõige väljendanud Ungari asepeaprokurör seoses võimude lahususe põhimõtte järgimise, kohtusüsteemi sõltumatuse, era- ja perekonnaelu austamise ning õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile;

| AO. | arvestades, et uue põhiseadusega piiratakse oluliselt konstitutsioonikohtu õigust teostada eelarvega seotud õigusaktide põhiseadusele vastavuse üle sisulist järelkontrolli – konstitutsioonikohtu volitused piirduvad nüüd teatavate kindlaksmääratud õiguste rikkumisega ning seeläbi takistatakse põhiseadusele vastavuse kontrollimist muude põhiõiguste rikkumiste korral, nagu õigus omandile, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja õigus mitte olla diskrimineeritud; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et uue põhiseadusega piiratakse oluliselt konstitutsioonikohtu õigust teostada eelarvega seotud õigusaktide põhiseadusele vastavuse üle sisulist järelkontrolli – konstitutsioonikohtu volitused piirduvad nüüd teatavate kindlaksmääratud õiguste rikkumisega ning seeläbi takistatakse põhiseadusele vastavuse kontrollimist muude põhiõiguste rikkumiste korral, nagu õigus omandile, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja õigus mitte olla diskrimineeritud;

| AP. | arvestades, et uue põhiseaduse neljanda parandusega jäeti puutumata konstitutsioonikohtule juba antud õigus vaadata põhiseaduse parandusi läbi menetluslikust seisukohast, ning arvestades, et seeläbi välistatakse võimalus, et kohus saaks tulevikus vaadata põhiseaduse parandusi läbi ka sisulistel alustel; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et uue põhiseaduse neljanda parandusega jäeti puutumata konstitutsioonikohtule juba antud õigus vaadata põhiseaduse parandusi läbi menetluslikust seisukohast, ning arvestades, et seeläbi välistatakse võimalus, et kohus saaks tulevikus vaadata põhiseaduse parandusi läbi ka sisulistel alustel;

| AQ. | arvestades, et konstitutsioonikohus märkis oma eelnimetatud otsuses nr 45/2012, et põhiseadusliku õiguspärasuse kehtivusnõuded ei ole üksnes menetluslikud, vormilised ja avaliku õiguse alased, vaid ka sisulised – õigusriigi põhimõtet järgiva demokraatliku riigi põhiseaduslikud kriteeriumid on ühtaegu põhiseaduslikud väärtused, põhimõtted ja demokraatlikud põhivabadused, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes ning milles on kokku leppinud ja mida on tunnustanud õigusriigi põhimõtet järgivate demokraatlike riikide kogukonnad, samuti ius cogens, mis eelnevaga osaliselt kattub; arvestades, et nimetatud otsuse IV punkti lõike 7 kohaselt võib konstitutsioonikohus uurida vajaduse korral isegi õigusriigi põhimõtet järgivate demokraatlike riikide sisuliste nõuete, tagatiste ja väärtuste vaba jõustamist ja põhiseadustamist; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et konstitutsioonikohus märkis oma eelnimetatud otsuses nr 45/2012, et põhiseadusliku õiguspärasuse kehtivusnõuded ei ole üksnes menetluslikud, vormilised ja avaliku õiguse alased, vaid ka sisulised – õigusriigi põhimõtet järgiva demokraatliku riigi põhiseaduslikud kriteeriumid on ühtaegu põhiseaduslikud väärtused, põhimõtted ja demokraatlikud põhivabadused, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes ning milles on kokku leppinud ja mida on tunnustanud õigusriigi põhimõtet järgivate demokraatlike riikide kogukonnad, samuti ius cogens, mis eelnevaga osaliselt kattub; arvestades, et nimetatud otsuse IV punkti lõike 7 kohaselt võib konstitutsioonikohus uurida vajaduse korral isegi õigusriigi põhimõtet järgivate demokraatlike riikide sisuliste nõuete, tagatiste ja väärtuste vaba jõustamist ja põhiseadustamist;

| AR. | arvestades, et uue põhiseaduse neljandas paranduses kuulutatakse kehtetuks enne uue põhiseaduse jõustumist vastu võetud konstitutsioonikohtu otsused, kuid nii minnakse selgelt vastuollu konstitutsioonikohtu otsusega nr 22/2012, milles sätestatakse, et need põhiväärtuste, inimõiguste ja põhivabaduste ning põhiseaduslike institutsioonide kohta tehtud avaldused, mida ei ole põhiseadusega põhjalikult muudetud, jäävad kehtima; arvestades, et neljanda parandusega võeti põhiseadusesse uuesti mitmed sätted, mille konstitutsioonikohus eelnevalt põhiseadusega vastuolus olevaks kuulutas; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et uue põhiseaduse neljandas paranduses kuulutatakse kehtetuks enne uue põhiseaduse jõustumist vastu võetud konstitutsioonikohtu otsused, kuid nii minnakse selgelt vastuollu konstitutsioonikohtu otsusega nr 22/2012, milles sätestatakse, et need põhiväärtuste, inimõiguste ja põhivabaduste ning põhiseaduslike institutsioonide kohta tehtud avaldused, mida ei ole põhiseadusega põhjalikult muudetud, jäävad kehtima; arvestades, et neljanda parandusega võeti põhiseadusesse uuesti mitmed sätted, mille konstitutsioonikohus eelnevalt põhiseadusega vastuolus olevaks kuulutas;

| AS. | arvestades, et eelarvenõukogule, mis on piiratud demokraatliku legitiimsusega parlamendiväline organ, on antud üldeelarve vastuvõtmisel vetoõigus ning nii piiratakse demokraatlikult valitud seadusandja tegevusulatust ja võimaldatakse vabariigi presidendil parlament laiali saata; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et eelarvenõukogule, mis on piiratud demokraatliku legitiimsusega parlamendiväline organ, on antud üldeelarve vastuvõtmisel vetoõigus ning nii piiratakse demokraatlikult valitud seadusandja tegevusulatust ja võimaldatakse vabariigi presidendil parlament laiali saata;

| AT. | arvestades, et 2011. aasta juulis vastuvõetud uue teabevabadusseadusega kaotati andmekaitse- ja teabevabaduse voliniku ametikoht ning lõpetati ennetähtaegselt voliniku 6-aastane ametiaeg – tema volitused anti üle äsjaasutatud riiklikule andmekaitseasutusele; arvestades, et sellised muudatusi uurib praegu Euroopa Liidu Kohus; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et 2011. aasta juulis vastuvõetud uue teabevabadusseadusega kaotati andmekaitse- ja teabevabaduse voliniku ametikoht ning lõpetati ennetähtaegselt voliniku 6-aastane ametiaeg – tema volitused anti üle äsjaasutatud riiklikule andmekaitseasutusele; arvestades, et sellised muudatusi uurib praegu Euroopa Liidu Kohus;

| AU. | arvestades, et komisjon algatas 8. juunil 2012. aastal Ungari vastu rikkumismenetluse, sest kuna Ungari vabastas andmekaitsevoliniku ametist enne tema ametiaja lõppu ja seadis sellega ohtu kogu asjaomase asutuse sõltumatuse, jättis riik täitmata direktiivist 95/46/EÜ lähtuvad kohustused; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et komisjon algatas 8. juunil 2012. aastal Ungari vastu rikkumismenetluse, sest kuna Ungari vabastas andmekaitsevoliniku ametist enne tema ametiaja lõppu ja seadis sellega ohtu kogu asjaomase asutuse sõltumatuse, jättis riik täitmata direktiivist 95/46/EÜ lähtuvad kohustused;

Kohtusüsteemi sõltumatus

| AV. | arvestades, et uue põhiseaduse ja selle üleminekusätete kohaselt lõpetati riigi ülemkohtu (uue nimega „Kúria”) senise esimehe 6-aastane ametiaeg ennetähtaegselt pärast kahte ametiaastat; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et uue põhiseaduse ja selle üleminekusätete kohaselt lõpetati riigi ülemkohtu (uue nimega „Kúria”) senise esimehe 6-aastane ametiaeg ennetähtaegselt pärast kahte ametiaastat;

| AW. | arvestades, et 2. juulil 2012 muudeti Ungari kohtusüsteemi käsitlevaid alusseadusi (2011. aasta CLXI seadus kohtute korralduse ja haldamise kohta ning 2011. aasta CLXII seadus kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta), mis kujutab endast Veneetsia komisjoni soovituste osalist täitmist; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et 2. juulil 2012 muudeti Ungari kohtusüsteemi käsitlevaid alusseadusi (2011. aasta CLXI seadus kohtute korralduse ja haldamise kohta ning 2011. aasta CLXII seadus kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta), mis kujutab endast Veneetsia komisjoni soovituste osalist täitmist;

| AX. | arvestades, et kohtusüsteemi sõltumatuse põhitagatisi, nagu puutumatus, kindel ametiaeg, juhtorganite struktuur ja koosseis, ei reguleerita põhiseadusega, vaid need sätestatakse koos muude kohtusüsteemi korraldust ja haldamist reguleerivate üksikasjalike eeskirjadega muudetud alusseadustes; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et kohtusüsteemi sõltumatuse põhitagatisi, nagu puutumatus, kindel ametiaeg, juhtorganite struktuur ja koosseis, ei reguleerita põhiseadusega, vaid need sätestatakse koos muude kohtusüsteemi korraldust ja haldamist reguleerivate üksikasjalike eeskirjadega muudetud alusseadustes;

| AY. | arvestades, et Ungari uues põhiseaduses ei nähta ette ei konstitutsioonikohtu sõltumatust ega ka kohtusüsteemi sõltumatut haldamist; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et Ungari uues põhiseaduses ei nähta ette ei konstitutsioonikohtu sõltumatust ega ka kohtusüsteemi sõltumatut haldamist;

| AZ. | arvestades, et kohtusüsteemi käsitlevate alusseaduste muutmisel seoses riikliku kohtuasutuse esimehe õigusega viia kohtuasi üle vastutavast kohtust teise kohtusse, et tagada kohtuasja lahendamine mõistliku aja jooksul, ei kehtestatud üleviidavate kohtuasjade valimiseks objektiivseid normatiivseid kriteeriume; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et kohtusüsteemi käsitlevate alusseaduste muutmisel seoses riikliku kohtuasutuse esimehe õigusega viia kohtuasi üle vastutavast kohtust teise kohtusse, et tagada kohtuasja lahendamine mõistliku aja jooksul, ei kehtestatud üleviidavate kohtuasjade valimiseks objektiivseid normatiivseid kriteeriume;

| BA. | arvestades, et pärast uue põhiseaduse, selle üleminekusätete ja kohtunike õiguslikku seisundit ja tasustamist käsitleva 2011. aasta CLXII alusseaduse jõustumist alandati kohtunike kohustuslikku pensioniiga 70 eluaastalt 62 eluaastale; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et pärast uue põhiseaduse, selle üleminekusätete ja kohtunike õiguslikku seisundit ja tasustamist käsitleva 2011. aasta CLXII alusseaduse jõustumist alandati kohtunike kohustuslikku pensioniiga 70 eluaastalt 62 eluaastale;

| BB. | arvestades, et 6. novembril 2012. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Kohtu otsuses märgitakse, et Ungari kohtunike, prokuröride ja notarite pensioniea radikaalne alandamine 70 eluaastalt 62 eluaastale kujutab endast põhjendamatut vanuselist diskrimineerimist, ning arvestades, et 20. juunil 2012. aastal esitati Euroopa Inimõiguste Kohtule kahe Ungari kohtunike rühma poolt kaks eri kaebust, milles taotletakse kohtunike pensioniiga alandavate Ungari õigusaktide kuulutamist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et 6. novembril 2012. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Kohtu otsuses märgitakse, et Ungari kohtunike, prokuröride ja notarite pensioniea radikaalne alandamine 70 eluaastalt 62 eluaastale kujutab endast põhjendamatut vanuselist diskrimineerimist, ning arvestades, et 20. juunil 2012. aastal esitati Euroopa Inimõiguste Kohtule kahe Ungari kohtunike rühma poolt kaks eri kaebust, milles taotletakse kohtunike pensioniiga alandavate Ungari õigusaktide kuulutamist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga vastuolus olevaks;

| BC. | arvestades, et 11. märtsil 2013 Ungari parlamendis vastu võetud 2013. aasta XX seadusega muudetakse vanuse ülempiire, et täita osaliselt Ungari konstitutsioonikohtu 16. juuli 2012. aasta otsust ning Euroopa Liidu Kohtu 6. novembri 2012. aasta otsust; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et 11. märtsil 2013 Ungari parlamendis vastu võetud 2013. aasta XX seadusega muudetakse vanuse ülempiire, et täita osaliselt Ungari konstitutsioonikohtu 16. juuli 2012. aasta otsust ning Euroopa Liidu Kohtu 6. novembri 2012. aasta otsust;

Valimisreform

| BD. | arvestades, et parlamendi valitsev enamus reformis valimissüsteemi ühepoolselt, püüdmata opositsiooniga üksmeelele jõuda; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et parlamendi valitsev enamus reformis valimissüsteemi ühepoolselt, püüdmata opositsiooniga üksmeelele jõuda;

| BE. | arvestades, et hiljutise valimisreformi raames võttis Ungari parlament 26. novembril 2012 üksikliikme algatatud eelnõu alusel vastu valimiskorda käsitleva seaduse, mille eesmärk on asendada senine kõigi Ungaris elavate kodanike automaatne valijaks registreerimise süsteem vabatahtliku registreerimissüsteemiga, mis oleks üksikisiku valimisõiguse kasutamise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et hiljutise valimisreformi raames võttis Ungari parlament 26. novembril 2012 üksikliikme algatatud eelnõu alusel vastu valimiskorda käsitleva seaduse, mille eesmärk on asendada senine kõigi Ungaris elavate kodanike automaatne valijaks registreerimise süsteem vabatahtliku registreerimissüsteemiga, mis oleks üksikisiku valimisõiguse kasutamise eeltingimuseks;

| BF. | arvestades, et 18. septembril 2012. aastal (samal päeval kui esitati valimiskorda käsitlev seaduseelnõu) esitati üksikliikme algatusel ka uue põhiseaduse teine parandusettepanek, mis sisaldas samuti valijate registreerimise nõuet, ning see võeti vastu 29. oktoobril 2012. aastal; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et 18. septembril 2012. aastal (samal päeval kui esitati valimiskorda käsitlev seaduseelnõu) esitati üksikliikme algatusel ka uue põhiseaduse teine parandusettepanek, mis sisaldas samuti valijate registreerimise nõuet, ning see võeti vastu 29. oktoobril 2012. aastal;

| BG. | arvestades, et Veneetsia komisjon ja OSCE/ODIHR koostasid 15. ja 16. juunil 2012 Ungari parlamendiliikmete valimist käsitleva seaduse kohta ühisarvamuse; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et Veneetsia komisjon ja OSCE/ODIHR koostasid 15. ja 16. juunil 2012 Ungari parlamendiliikmete valimist käsitleva seaduse kohta ühisarvamuse;

| BH. | arvestades, et vabariigi presidendi 6. detsembri 2012. aasta petitsiooni alusel leidis konstitutsioonikohus, et registreerimisnõudega piiratakse põhjendamatult Ungaris elavate kodanike hääletamisõigust ja et kõnealune nõue on seetõttu põhiseadusega vastuolus; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et vabariigi presidendi 6. detsembri 2012. aasta petitsiooni alusel leidis konstitutsioonikohus, et registreerimisnõudega piiratakse põhjendamatult Ungaris elavate kodanike hääletamisõigust ja et kõnealune nõue on seetõttu põhiseadusega vastuolus;

| BI. | arvestades, et välismaal elavate kodanike valijaksregistreerimist põhjendatuks pidav konstitutsioonikohus leidis oma 4. jaanuari 2013. aasta otsuses, et Ungaris elavate isikute ilma aadressita registreerimise mittevõimaldamine on diskrimineeriv ning et sätetega, millega lubatakse valimiskampaania jooksul esitada poliitilist reklaami ainult avaliku sektori meediateenustes, ja eeskirjadega, millega keelatakse arvamushääletuste tulemuste avaldamine kuus päeva enne valimist, piiratakse ebaproportsionaalselt sõna- ja ajakirjandusvabadust; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et välismaal elavate kodanike valijaksregistreerimist põhjendatuks pidav konstitutsioonikohus leidis oma 4. jaanuari 2013. aasta otsuses, et Ungaris elavate isikute ilma aadressita registreerimise mittevõimaldamine on diskrimineeriv ning et sätetega, millega lubatakse valimiskampaania jooksul esitada poliitilist reklaami ainult avaliku sektori meediateenustes, ja eeskirjadega, millega keelatakse arvamushääletuste tulemuste avaldamine kuus päeva enne valimist, piiratakse ebaproportsionaalselt sõna- ja ajakirjandusvabadust;

Meediat käsitlevad õigusaktid

| BJ. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb demokraatia ja õigusriigi väärtustel ning peab seega tagama sõna- ja teabevabaduse ning neid edendama, nagu on sätestatud harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10, ning arvestades, et nende õiguste hulka kuulub vabadus väljendada oma arvamust ning vabadus saada ja levitada teavet ilma võimude kontrolli, sekkumise ja surveta; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb demokraatia ja õigusriigi väärtustel ning peab seega tagama sõna- ja teabevabaduse ning neid edendama, nagu on sätestatud harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10, ning arvestades, et nende õiguste hulka kuulub vabadus väljendada oma arvamust ning vabadus saada ja levitada teavet ilma võimude kontrolli, sekkumise ja surveta;

| BK. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse kohaselt on liikmesriikidel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklist 10 lähtuvalt positiivne kohustus tagada massiteabevahendite mitmekesisus, ning arvestades, et konventsiooni sätted sarnanevad harta artikli 11 sätetega, kusjuures harta on ühenduse õigustiku osa; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse kohaselt on liikmesriikidel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklist 10 lähtuvalt positiivne kohustus tagada massiteabevahendite mitmekesisus, ning arvestades, et konventsiooni sätted sarnanevad harta artikli 11 sätetega, kusjuures harta on ühenduse õigustiku osa;

| BL. | arvestades, et sõltumatul ja mitmekesisel ajakirjandusel põhinev autonoomne ja tugev avalik sfäär on nii kodanikuühiskonna kollektiivsete vabaduste (nt kogunemis- ja ühinemisvabadus) kui ka isikuvabaduste (nt sõnavabadus ja õigus saada teavet) edukaks toimimiseks vajalik, ning arvestades, et ajakirjanikke ei tohiks mõjutada ei omanike, juhtide ega valitsuste surve ega ka rahalised ohud; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et sõltumatul ja mitmekesisel ajakirjandusel põhinev autonoomne ja tugev avalik sfäär on nii kodanikuühiskonna kollektiivsete vabaduste (nt kogunemis- ja ühinemisvabadus) kui ka isikuvabaduste (nt sõnavabadus ja õigus saada teavet) edukaks toimimiseks vajalik, ning arvestades, et ajakirjanikke ei tohiks mõjutada ei omanike, juhtide ega valitsuste surve ega ka rahalised ohud;

| BM. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ja OSCE on loonud deklaratsioonide, resolutsioonide, soovituste, arvamuste ja aruannetega ajakirjandusvabaduse, meedia mitmekesisuse ja meediakanalite samade omanike kätte koondumise teemal kõnealuse valdkonna jaoks tähelepanuväärse ühiste üleeuroopaliste miinimumstandardite kogumi; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ja OSCE on loonud deklaratsioonide, resolutsioonide, soovituste, arvamuste ja aruannetega ajakirjandusvabaduse, meedia mitmekesisuse ja meediakanalite samade omanike kätte koondumise teemal kõnealuse valdkonna jaoks tähelepanuväärse ühiste üleeuroopaliste miinimumstandardite kogumi;

| BN. | arvestades, et liikmesriikidel on kohustus edendada ja kaitsta järjepidevalt arvamus-, sõna-, teabe- ja ajakirjandusvabadust, ning arvestades, et kui neid vabadusi liikmesriigis tõsiselt ohustatakse või rikutakse, on liidul aluslepingutes ja hartas sätestatud pädevuste alusel kohustus õigeaegselt ja tõhusalt sekkuda, et kaitsta Euroopa demokraatlikku ja mitmekesistatud korda ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

BN.

arvestades, et liikmesriikidel on kohustus edendada ja kaitsta järjepidevalt arvamus-, sõna-, teabe- ja ajakirjandusvabadust, ning arvestades, et kui neid vabadusi liikmesriigis tõsiselt ohustatakse või rikutakse, on liidul aluslepingutes ja hartas sätestatud pädevuste alusel kohustus õigeaegselt ja tõhusalt sekkuda, et kaitsta Euroopa demokraatlikku ja mitmekesistatud korda ja põhiõigusi;

| BO. | arvestades, et Euroopa Parlament on väljendanud korduvalt muret ajakirjandusvabaduse, massiteabevahendite mitmekesisuse ja meediakanalite samade omanike koondumise kohta ELis ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et Euroopa Parlament on väljendanud korduvalt muret ajakirjandusvabaduse, massiteabevahendite mitmekesisuse ja meediakanalite samade omanike koondumise kohta ELis ja liikmesriikides;

| BP. | arvestades, et ajakirjandust käsitlevate Ungari seaduste mitmeid sätteid on kritiseerinud Euroopa Parlament, komisjon, OSCE esindaja ajakirjandusvabaduse küsimustes, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, Euroopa Nõukogu peasekretär, ÜRO eriraportöör arvamus- ja sõnavabaduse edendamise küsimuses ning paljud rahvusvahelised ja riiklikud ajakirjanike kutseorganisatsioonid, samuti toimetajad ja kirjastajad, inimõiguste ja kodanikuvabadustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid ning liikmesriigid; |
| --- | --- |

BP.

arvestades, et ajakirjandust käsitlevate Ungari seaduste mitmeid sätteid on kritiseerinud Euroopa Parlament, komisjon, OSCE esindaja ajakirjandusvabaduse küsimustes, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, Euroopa Nõukogu peasekretär, ÜRO eriraportöör arvamus- ja sõnavabaduse edendamise küsimuses ning paljud rahvusvahelised ja riiklikud ajakirjanike kutseorganisatsioonid, samuti toimetajad ja kirjastajad, inimõiguste ja kodanikuvabadustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid ning liikmesriigid;

| BQ. | arvestades, et väljendatud kriitika seostub peamiselt parlamentaarses menetluses üksikliikmete poolt algatatud õigusaktieelnõude vastuvõtmisega, meedia järelevalve väga hierarhilise struktuuriga, reguleeriva asutuse juhi volitustega, asutuse sõltumatust tagavate sätete puudumisega, asutuse ulatuslike järelevalve- ja sanktsioneerimisvolitustega, teatud sätete märkimisväärse mõjuga programmide sisule, meedia liiki arvestava konkreetse reguleerimise puudumisega, litsentside taotlemise menetluse läbipaistmatusega ning normide ebamäärasusega, mis võib kaasa tuua nende meelevaldse kohaldamise ja jõustamise; |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et väljendatud kriitika seostub peamiselt parlamentaarses menetluses üksikliikmete poolt algatatud õigusaktieelnõude vastuvõtmisega, meedia järelevalve väga hierarhilise struktuuriga, reguleeriva asutuse juhi volitustega, asutuse sõltumatust tagavate sätete puudumisega, asutuse ulatuslike järelevalve- ja sanktsioneerimisvolitustega, teatud sätete märkimisväärse mõjuga programmide sisule, meedia liiki arvestava konkreetse reguleerimise puudumisega, litsentside taotlemise menetluse läbipaistmatusega ning normide ebamäärasusega, mis võib kaasa tuua nende meelevaldse kohaldamise ja jõustamise;

| BR. | arvestades, et oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsioonis Ungari meediaseaduse kohta rõhutas Euroopa Parlament, et Ungari meediaseaduse kohaldamine tuleks viivitamatult peatada ning et see tuleks komisjoni, OSCE ja Euroopa Nõukogu märkuste ja ettepanekute alusel läbi vaadata, ning arvestades, et Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles jätkama Euroopa õigusaktide, eelkõige põhiõiguste hartaga kooskõlas muudetava Ungari meediaseaduse põhjalikku järelevalvet ja hindamist; |
| --- | --- |

BR.

arvestades, et oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsioonis Ungari meediaseaduse kohta rõhutas Euroopa Parlament, et Ungari meediaseaduse kohaldamine tuleks viivitamatult peatada ning et see tuleks komisjoni, OSCE ja Euroopa Nõukogu märkuste ja ettepanekute alusel läbi vaadata, ning arvestades, et Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles jätkama Euroopa õigusaktide, eelkõige põhiõiguste hartaga kooskõlas muudetava Ungari meediaseaduse põhjalikku järelevalvet ja hindamist;

| BS. | arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik on rõhutanud õigusaktide muutmise vajadust, et võidelda selliste meediavabaduse valdkonna rikkumistega nagu kõigi meediateenuste pakkujate esitatava teabe ja kajastuse sisu alaste ettekirjutuste tegemine, sanktsioonide kehtestamine meediale, ennetavad piirangud ajakirjandusvabadusele (näiteks registreerimisnõuded) ja erandite tegemine seoses ajakirjanike teabeallikate kaitsega, ning arvestades, et massiteabevahendite sõltumatuse ja mitmekesisuse valdkondades on volinik väljendanud vajadust tegeleda selliste probleemidega nagu mitmekesisuse põhiseaduslike tagatiste nõrgendamine, meediat reguleerivate asutuste vähene sõltumatus, avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse garantii puudumine ning asjaolu, et meediasektori osalistel puudub tõhus võimalus meedianõukogu otsused riiklikult edasi kaevata; |
| --- | --- |

BS.

arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik on rõhutanud õigusaktide muutmise vajadust, et võidelda selliste meediavabaduse valdkonna rikkumistega nagu kõigi meediateenuste pakkujate esitatava teabe ja kajastuse sisu alaste ettekirjutuste tegemine, sanktsioonide kehtestamine meediale, ennetavad piirangud ajakirjandusvabadusele (näiteks registreerimisnõuded) ja erandite tegemine seoses ajakirjanike teabeallikate kaitsega, ning arvestades, et massiteabevahendite sõltumatuse ja mitmekesisuse valdkondades on volinik väljendanud vajadust tegeleda selliste probleemidega nagu mitmekesisuse põhiseaduslike tagatiste nõrgendamine, meediat reguleerivate asutuste vähene sõltumatus, avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse garantii puudumine ning asjaolu, et meediasektori osalistel puudub tõhus võimalus meedianõukogu otsused riiklikult edasi kaevata;

| BT. | arvestades, et komisjon väljendas muret Ungari meediaseaduse vastavuse pärast audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja ühenduse õigustikule üldiselt, pidades eelkõige silmas kõigile audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele kohaldatavat tasakaalustatud kajastamise kohustust, samuti seadis komisjon kahtluse alla meediaseaduse kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 põhiõigustena sätestatud sõna- ja teabevabadusega, päritoluriigi põhimõttega ja registreerimisnõuetega, ning arvestades, et 2011. aasta märtsis – pärast komisjoniga peetud läbirääkimisi – muutis Ungari valitsus kõnealust seadust, et lahendada komisjoni tõstatatud probleemid; |
| --- | --- |

BT.

arvestades, et komisjon väljendas muret Ungari meediaseaduse vastavuse pärast audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja ühenduse õigustikule üldiselt, pidades eelkõige silmas kõigile audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele kohaldatavat tasakaalustatud kajastamise kohustust, samuti seadis komisjon kahtluse alla meediaseaduse kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 põhiõigustena sätestatud sõna- ja teabevabadusega, päritoluriigi põhimõttega ja registreerimisnõuetega, ning arvestades, et 2011. aasta märtsis – pärast komisjoniga peetud läbirääkimisi – muutis Ungari valitsus kõnealust seadust, et lahendada komisjoni tõstatatud probleemid;

| BU. | arvestades, et OSCE on väljendanud tõsist muret seoses Ungari õigusaktide sisulise ja territoriaalse reguleerimisala, meediaasutuse ja meedianõukogu poliitiliselt ühtse koosseisu, ebaproportsionaalsete sanktsioonide ja võimaluse puudumisega sanktsioonide automaatseks peatamiseks nendel juhtudel, kui meediaasutuste kehtestatud sanktsioon kaevatakse kohtus edasi, samuti ajakirjanike allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte rikkumise ja pereväärtuste kaitsega; |
| --- | --- |

BU.

arvestades, et OSCE on väljendanud tõsist muret seoses Ungari õigusaktide sisulise ja territoriaalse reguleerimisala, meediaasutuse ja meedianõukogu poliitiliselt ühtse koosseisu, ebaproportsionaalsete sanktsioonide ja võimaluse puudumisega sanktsioonide automaatseks peatamiseks nendel juhtudel, kui meediaasutuste kehtestatud sanktsioon kaevatakse kohtus edasi, samuti ajakirjanike allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte rikkumise ja pereväärtuste kaitsega;

| BV. | arvestades, et OSCE soovitas (7) muu hulgas jätta seadustest välja tasakaalustatud meediakajastuse ja muude sisule tehtavate ettekirjutuste alased nõuded, tagada toimetuste sõltumatus ning eri meedialiikide (trükimeedia, ringhäälingu ja internetimeedia) reguleerimine eri eeskirjadega, kaotada ülemääraseks peetud registreerimisnõuded, tagada reguleeriva asutuse sõltumatus ja pädevus, kindlustada meediasektorit reguleerivate asutuste määramisel objektiivsus ja pluralism, hoiduda trükimeedia andmisest reguleeriva asutuse võimu alla ja soodustada tulemuslikult enesereguleerimist; |
| --- | --- |

BV.

arvestades, et OSCE soovitas (7) muu hulgas jätta seadustest välja tasakaalustatud meediakajastuse ja muude sisule tehtavate ettekirjutuste alased nõuded, tagada toimetuste sõltumatus ning eri meedialiikide (trükimeedia, ringhäälingu ja internetimeedia) reguleerimine eri eeskirjadega, kaotada ülemääraseks peetud registreerimisnõuded, tagada reguleeriva asutuse sõltumatus ja pädevus, kindlustada meediasektorit reguleerivate asutuste määramisel objektiivsus ja pluralism, hoiduda trükimeedia andmisest reguleeriva asutuse võimu alla ja soodustada tulemuslikult enesereguleerimist;

| BW. | arvestades, et kuigi Ungari muutis 2011. aastal pärast Euroopa Komisjoniga peetud läbirääkimisi ning 2012. aasta mais pärast konstitutsioonikohtu 2011. aasta detsembri otsust oma seadusi, tühistades mitmed põhiseadusega vastuolus olevad sätted trükiajakirjanduse sisu reguleerimise, ajakirjanike teabeallikate kaitse, andmete esitamise kohustuse ning meedia- ja telekommunikatsioonivoliniku institutsiooni kohta, peab OSCE esindaja ajakirjandusvabaduse küsimuses siiski taunimisväärseks asjaolu, et mitu muudatusettepanekut esitati ja võeti vastu lühikese aja jooksul ja sidusrühmadega konsulteerimata ning et parandamata jäeti õigusaktide olulised osad, eelkõige seoses meediaasutuse ja meedianõukogu juhtide ja liikmete määramisega, nende volitustega ringhäälingu sisu suhtes, aga ka kõrgete trahvide kehtestamisega ning avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetusliku ja finantsalase sõltumatuse puuduliku tagamisega; |
| --- | --- |

BW.

arvestades, et kuigi Ungari muutis 2011. aastal pärast Euroopa Komisjoniga peetud läbirääkimisi ning 2012. aasta mais pärast konstitutsioonikohtu 2011. aasta detsembri otsust oma seadusi, tühistades mitmed põhiseadusega vastuolus olevad sätted trükiajakirjanduse sisu reguleerimise, ajakirjanike teabeallikate kaitse, andmete esitamise kohustuse ning meedia- ja telekommunikatsioonivoliniku institutsiooni kohta, peab OSCE esindaja ajakirjandusvabaduse küsimuses siiski taunimisväärseks asjaolu, et mitu muudatusettepanekut esitati ja võeti vastu lühikese aja jooksul ja sidusrühmadega konsulteerimata ning et parandamata jäeti õigusaktide olulised osad, eelkõige seoses meediaasutuse ja meedianõukogu juhtide ja liikmete määramisega, nende volitustega ringhäälingu sisu suhtes, aga ka kõrgete trahvide kehtestamisega ning avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide toimetusliku ja finantsalase sõltumatuse puuduliku tagamisega;

| BX. | arvestades, et ÜRO eriraportöör arvamus- ja sõnavabaduse edendamise küsimuses tunnustas küll 2011. aasta märtsis vastu võetud meediaseaduse muudatusettepanekuid, kuid tõstis esile vajadust lahendada ka muud mureküsimused, mis on seotud järgmisega: meediasisu reguleerimine, meediaasutuse sõltumatuse ja erapooletuse ebapiisav tagamine, liigsed trahvid ja muud halduskaristused, meediaseaduste kohaldatavus kõigi meedialiikide suhtes (sh trükiajakirjandus ja internet), registreerimisnõuded ja ajakirjanike teabeallikate ebapiisav kaitse; |
| --- | --- |

BX.

arvestades, et ÜRO eriraportöör arvamus- ja sõnavabaduse edendamise küsimuses tunnustas küll 2011. aasta märtsis vastu võetud meediaseaduse muudatusettepanekuid, kuid tõstis esile vajadust lahendada ka muud mureküsimused, mis on seotud järgmisega: meediasisu reguleerimine, meediaasutuse sõltumatuse ja erapooletuse ebapiisav tagamine, liigsed trahvid ja muud halduskaristused, meediaseaduste kohaldatavus kõigi meedialiikide suhtes (sh trükiajakirjandus ja internet), registreerimisnõuded ja ajakirjanike teabeallikate ebapiisav kaitse;

| BY. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ekspertide analüüsis (milles hinnati meediaseaduse 2012. aastal esitatud muudatusettepanekute vastavust Euroopa Nõukogu dokumentidele, millega kehtestatakse meediavaldkonna ja sõnavabaduse normid) (8) soovitatakse põhjalikult läbi vaadata, konkretiseerida või mõnel juhul kaotada konkreetsed sätted, milles käsitletakse registreerimist ja läbipaistvust, sisu reguleerimist, uudiste vahendamise kohustust, teabeallikate kaitset, avalik-õiguslikku meediat ja reguleerivaid asutusi; |
| --- | --- |

BY.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ekspertide analüüsis (milles hinnati meediaseaduse 2012. aastal esitatud muudatusettepanekute vastavust Euroopa Nõukogu dokumentidele, millega kehtestatakse meediavaldkonna ja sõnavabaduse normid) (8) soovitatakse põhjalikult läbi vaadata, konkretiseerida või mõnel juhul kaotada konkreetsed sätted, milles käsitletakse registreerimist ja läbipaistvust, sisu reguleerimist, uudiste vahendamise kohustust, teabeallikate kaitset, avalik-õiguslikku meediat ja reguleerivaid asutusi;

| BZ. | arvestades, et pärast ELi ja Euroopa Nõukogu peasekretäriga kirjavahetuse ja eksperdikohtumiste vormis peetud arutelu esitati 2013. aasta veebruaris täiendavad muudatusettepanekud, mille eesmärk on suurendada ja kindlustada meediat reguleerivate asutuste sõltumatust, eelkõige seoses riikliku meedia- ja teabeedastusameti ning meedianõukogu presidentide määramise ja valimise tingimustega ning eeskirjadega, mis seonduvad ametisse nimetamise menetluse, ametisse nimetaja ja korduva ametisse nimetamisega; |
| --- | --- |

BZ.

arvestades, et pärast ELi ja Euroopa Nõukogu peasekretäriga kirjavahetuse ja eksperdikohtumiste vormis peetud arutelu esitati 2013. aasta veebruaris täiendavad muudatusettepanekud, mille eesmärk on suurendada ja kindlustada meediat reguleerivate asutuste sõltumatust, eelkõige seoses riikliku meedia- ja teabeedastusameti ning meedianõukogu presidentide määramise ja valimise tingimustega ning eeskirjadega, mis seonduvad ametisse nimetamise menetluse, ametisse nimetaja ja korduva ametisse nimetamisega;

| CA. | arvestades, et Ungari ametiasutused on andnud teada oma kavatsusest vaadata läbi valimiskampaaniate ajal kasutatava poliitilise reklaami piiranguid käsitlevad eeskirjad; arvestades, et Ungari valitsus peab praegu poliitilise reklaami küsimuses Euroopa Komisjoniga konsultatsioone; arvestades, et neljandas paranduses kehtestatakse ka ulatuslik ja potentsiaalselt ebamäärane keeld pidada kõnesid, milles kahjustatakse inimrühmade (sh Ungari rahva) väärikust, kuid seda võidakse kasutada sõnavabaduse meelevaldseks piiramiseks ja sellel võib olla pärssiv mõju ajakirjanikele, aga ka kunstnikele ja teistele; |
| --- | --- |

CA.

arvestades, et Ungari ametiasutused on andnud teada oma kavatsusest vaadata läbi valimiskampaaniate ajal kasutatava poliitilise reklaami piiranguid käsitlevad eeskirjad; arvestades, et Ungari valitsus peab praegu poliitilise reklaami küsimuses Euroopa Komisjoniga konsultatsioone; arvestades, et neljandas paranduses kehtestatakse ka ulatuslik ja potentsiaalselt ebamäärane keeld pidada kõnesid, milles kahjustatakse inimrühmade (sh Ungari rahva) väärikust, kuid seda võidakse kasutada sõnavabaduse meelevaldseks piiramiseks ja sellel võib olla pärssiv mõju ajakirjanikele, aga ka kunstnikele ja teistele;

| CB. | arvestades et riiklik meedia- ja teabeedastusamet ning meedianõukogu ei ole hinnanud õigusaktide mõju ajakirjanduse kvaliteedile, toimetuste vabadusele ega ajakirjanike töötingimuste kvaliteedile; |
| --- | --- |

CB.

arvestades et riiklik meedia- ja teabeedastusamet ning meedianõukogu ei ole hinnanud õigusaktide mõju ajakirjanduse kvaliteedile, toimetuste vabadusele ega ajakirjanike töötingimuste kvaliteedile;

Vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine

| CC. | arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamist tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste seas selgesõnaliselt, ja arvestades, et liit on võtnud endale kohustuse edendada kõnealuseid väärtusi ning võidelda sotsiaalse tõrjutuse, rassismi, antisemitismi ja diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

CC.

arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamist tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste seas selgesõnaliselt, ja arvestades, et liit on võtnud endale kohustuse edendada kõnealuseid väärtusi ning võidelda sotsiaalse tõrjutuse, rassismi, antisemitismi ja diskrimineerimise vastu;

| CD. | arvestades, et õigus mitte olla diskrimineeritud on põhiõigus, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21; |
| --- | --- |

CD.

arvestades, et õigus mitte olla diskrimineeritud on põhiõigus, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21;

| CE. | arvestades, et liikmesriikide kohustus tagada kõikide isikute põhiõigused isiku etnilisest päritolust või usulisest kuuluvusest olenemata hõlmab kõiki avaliku halduse tasandeid ja õiguskaitseasutusi ning tähendab sallivuse aktiivset edendamist ja selliste nähtuste kindlat hukkamõistu nagu rassiline vägivald, antisemiitlikud avaldused ja romade vastu suunatud vihkamist õhutavad avaldused, eriti kui neid nähtusi esineb ametlikul või avaliku sektori tasandil, sealhulgas Ungari parlamendis; |
| --- | --- |

CE.

arvestades, et liikmesriikide kohustus tagada kõikide isikute põhiõigused isiku etnilisest päritolust või usulisest kuuluvusest olenemata hõlmab kõiki avaliku halduse tasandeid ja õiguskaitseasutusi ning tähendab sallivuse aktiivset edendamist ja selliste nähtuste kindlat hukkamõistu nagu rassiline vägivald, antisemiitlikud avaldused ja romade vastu suunatud vihkamist õhutavad avaldused, eriti kui neid nähtusi esineb ametlikul või avaliku sektori tasandil, sealhulgas Ungari parlamendis;

| CF. | arvestades, et õiguskaitseasutuste tegevusetus rassistlikel ajenditel toime pandud kuritegude (9) puhul on toonud kaasa usaldamatuse politseijõudude vastu; |
| --- | --- |

CF.

arvestades, et õiguskaitseasutuste tegevusetus rassistlikel ajenditel toime pandud kuritegude (9) puhul on toonud kaasa usaldamatuse politseijõudude vastu;

| CG. | arvestades, et äramärkimist väärib Ungari parlamendi tegevus selliste kriminaal- ja tsiviilvaldkonna õigusaktide kehtestamisel, mille eesmärk on tõkestada rassistlikku kihutustööd ja viha õhutavaid avaldusi; |
| --- | --- |

CG.

arvestades, et äramärkimist väärib Ungari parlamendi tegevus selliste kriminaal- ja tsiviilvaldkonna õigusaktide kehtestamisel, mille eesmärk on tõkestada rassistlikku kihutustööd ja viha õhutavaid avaldusi;

| CH. | arvestades, et kuigi sallimatus roma ja juudi kogukondade liikmete vastu ei ole üksnes Ungaris esinev probleem ja et ka teistes liikmesriikides esineb sama nähtust, tekitavad hiljutised sündmused muret seoses romade vastu suunatud või antisemiitlikku meelsust õhutavate vihkamisele ässitavate avalduste sagenemisega Ungaris; |
| --- | --- |

CH.

arvestades, et kuigi sallimatus roma ja juudi kogukondade liikmete vastu ei ole üksnes Ungaris esinev probleem ja et ka teistes liikmesriikides esineb sama nähtust, tekitavad hiljutised sündmused muret seoses romade vastu suunatud või antisemiitlikku meelsust õhutavate vihkamisele ässitavate avalduste sagenemisega Ungaris;

| CI. | arvestades, et tagasiulatuvate seaduste kehtestamise tõttu maksustamise ja pensionisüsteemi valdkonnas kasvas märkimisväärselt sotsiaalne kaitsetus ja vaesus, mis tekitab elanike seas suurt ebakindlust ning millega rikutakse ka eraomandiga seonduvaid õigusi ja kahjustatakse põhilisi kodanikuvabadusi; |
| --- | --- |

CI.

arvestades, et tagasiulatuvate seaduste kehtestamise tõttu maksustamise ja pensionisüsteemi valdkonnas kasvas märkimisväärselt sotsiaalne kaitsetus ja vaesus, mis tekitab elanike seas suurt ebakindlust ning millega rikutakse ka eraomandiga seonduvaid õigusi ja kahjustatakse põhilisi kodanikuvabadusi;

Usu- ja veendumusvabadus ning kirikute tunnustamine

| CJ. | arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 9 ja harta artiklis 10 sätestatud mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üks demokraatliku ühiskonna aluseid, ja arvestades, et riik peaks selles valdkonnas võtma eri usutunnistuste, uskumuste ja veendumuste järgimise õiguse neutraalse ja erapooletu tagaja rolli; |
| --- | --- |

CJ.

arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 9 ja harta artiklis 10 sätestatud mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üks demokraatliku ühiskonna aluseid, ja arvestades, et riik peaks selles valdkonnas võtma eri usutunnistuste, uskumuste ja veendumuste järgimise õiguse neutraalse ja erapooletu tagaja rolli;

| CK. | arvestades, et kirikute seadusega kehtestati Ungaris usuühenduste ja kirikute tegevuse reguleerimise uus õiguskord, millega nähakse kirikute tunnustamisele ette rida nõudeid, kusjuures selline tunnustamine on võimalik ainult parlamendi eelneva ja kahe kolmandiku suuruse häälteenamusega antud heakskiidu alusel; |
| --- | --- |

CK.

arvestades, et kirikute seadusega kehtestati Ungaris usuühenduste ja kirikute tegevuse reguleerimise uus õiguskord, millega nähakse kirikute tunnustamisele ette rida nõudeid, kusjuures selline tunnustamine on võimalik ainult parlamendi eelneva ja kahe kolmandiku suuruse häälteenamusega antud heakskiidu alusel;

| CL. | arvestades, et Veneetsia komisjon (10) tunnistas usuvabaduse piiramiseks kirikute seaduses sätestatud kohustuse, mille kohaselt on kiriku rajamiseks vaja parlamendi tunnustust; |
| --- | --- |

CL.

arvestades, et Veneetsia komisjon (10) tunnistas usuvabaduse piiramiseks kirikute seaduses sätestatud kohustuse, mille kohaselt on kiriku rajamiseks vaja parlamendi tunnustust;

| CM. | arvestades, et kirikute seaduse tagasiulatuvate sätete jõustumise tulemusena kaotas üle 300 registreeritud kiriku oma õigusliku seisundi; |
| --- | --- |

CM.

arvestades, et kirikute seaduse tagasiulatuvate sätete jõustumise tulemusena kaotas üle 300 registreeritud kiriku oma õigusliku seisundi;

| CN. | arvestades, et konstitutsioonikohus uuris mitme usukogukonna ja Ungari põhiõiguste voliniku taotluse alusel kirikute seaduse sätete põhiseadusele vastavust ja tunnistas mõned nendest oma 26. veebruari 2013. aasta otsuses nr 6/2013 põhiseadusega vastuolus olevaks, tühistades need tagasiulatuvalt; |
| --- | --- |

CN.

arvestades, et konstitutsioonikohus uuris mitme usukogukonna ja Ungari põhiõiguste voliniku taotluse alusel kirikute seaduse sätete põhiseadusele vastavust ja tunnistas mõned nendest oma 26. veebruari 2013. aasta otsuses nr 6/2013 põhiseadusega vastuolus olevaks, tühistades need tagasiulatuvalt;

| CO. | arvestades, et konstitutsioonikohtu otsuses ei seata küll kahtluse alla parlamendi õigust kehtestada kirikute tunnustamisele olulisi tingimusi, kuid jäädakse siiski seisukohale, et kiriku tunnustamine parlamendihääletuse kaudu võib päädida poliitiliselt erapoolikute otsustega; arvestades, et konstitutsioonikohtu väitel ei sisalda seadus kohustust kiriku tunnustamisest keeldumist üksikasjalikult põhjendada, samuti ei kehtestata selles tähtaegu parlamendi tegevusele ega nähta ette tõhusa õiguskaitsevahendi kasutamise võimalust juhuks, kui tunnustamisest keeldutakse või otsust ei langetata; |
| --- | --- |

CO.

arvestades, et konstitutsioonikohtu otsuses ei seata küll kahtluse alla parlamendi õigust kehtestada kirikute tunnustamisele olulisi tingimusi, kuid jäädakse siiski seisukohale, et kiriku tunnustamine parlamendihääletuse kaudu võib päädida poliitiliselt erapoolikute otsustega; arvestades, et konstitutsioonikohtu väitel ei sisalda seadus kohustust kiriku tunnustamisest keeldumist üksikasjalikult põhjendada, samuti ei kehtestata selles tähtaegu parlamendi tegevusele ega nähta ette tõhusa õiguskaitsevahendi kasutamise võimalust juhuks, kui tunnustamisest keeldutakse või otsust ei langetata;

| CP. | arvestades, et kaks nädalat pärast konstitutsioonikohtu otsust võeti vastu põhiseaduse neljas parandus, millega muudeti uue põhiseaduse VII artiklit ja anti parlamendile põhiseaduse tasandil õigus võtta vastu alusseadusi, millega tunnustada teatavaid usutegevusega seonduvaid organisatsioone kirikuna, see tähendab aga konstitutsioonikohtu otsuse tühistamist; |
| --- | --- |

CP.

arvestades, et kaks nädalat pärast konstitutsioonikohtu otsust võeti vastu põhiseaduse neljas parandus, millega muudeti uue põhiseaduse VII artiklit ja anti parlamendile põhiseaduse tasandil õigus võtta vastu alusseadusi, millega tunnustada teatavaid usutegevusega seonduvaid organisatsioone kirikuna, see tähendab aga konstitutsioonikohtu otsuse tühistamist;

II –
     
  Hinnang

Ungari uus põhiseadus ja selle rakendamine

| 1. | tuletab meelde, et seaduslikkuse austamine (sh seaduste kehtestamise ja muu hulgas põhiseaduse vastuvõtmise läbipaistva, aruandlusel põhineva ja demokraatliku protsessi austamine ning vabadel valimistel ja opositsiooni õiguste järgimisel põhineva tugeva esindusdemokraatia süsteemi kasutamine) on demokraatia ja õigusriigi põhielement ning et need põhimõtted on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, kus on öeldud, et „liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine” ja et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus, nagu on sätestatud nii Euroopa Liidu lepingu kui ka harta preambulites; peab kahetsusväärseks, et ELi institutsioonid ei ole suutnud Euroopa põhiväärtuste kaitse seisukohast alati omaenda nõuetele vastata; rõhutab seetõttu nende erilist vastutust Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud Euroopa põhiõiguste kaitsmisel nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et seaduslikkuse austamine (sh seaduste kehtestamise ja muu hulgas põhiseaduse vastuvõtmise läbipaistva, aruandlusel põhineva ja demokraatliku protsessi austamine ning vabadel valimistel ja opositsiooni õiguste järgimisel põhineva tugeva esindusdemokraatia süsteemi kasutamine) on demokraatia ja õigusriigi põhielement ning et need põhimõtted on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, kus on öeldud, et „liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine” ja et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus, nagu on sätestatud nii Euroopa Liidu lepingu kui ka harta preambulites; peab kahetsusväärseks, et ELi institutsioonid ei ole suutnud Euroopa põhiväärtuste kaitse seisukohast alati omaenda nõuetele vastata; rõhutab seetõttu nende erilist vastutust Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud Euroopa põhiõiguste kaitsmisel nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil;

| 2. | kordab kindlalt, et kuigi uue põhiseaduse koostamine ja vastuvõtmine kuulub liikmesriikide pädevusse, on liikmesriikidel ja ELil kohustus tagada, et põhiseaduslikud protsessid ja konstitutsiooni sisu oleksid kooskõlas Euroopa Liitu astumisel ühinemislepinguga võetud kohustustega (st liidu, harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ühiste väärtustega); |
| --- | --- |

2.

kordab kindlalt, et kuigi uue põhiseaduse koostamine ja vastuvõtmine kuulub liikmesriikide pädevusse, on liikmesriikidel ja ELil kohustus tagada, et põhiseaduslikud protsessid ja konstitutsiooni sisu oleksid kooskõlas Euroopa Liitu astumisel ühinemislepinguga võetud kohustustega (st liidu, harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ühiste väärtustega);

| 3. | peab kahetsusväärseks, et Ungari uue põhiseaduse koostamise ja vastuvõtmise protsess ei olnud piisavalt läbipaistev, avatud ega ka kaasav, kusjuures lõpuks puudus ka konsensuslik alus, mida võiks kaasaegses demokraatlikus seadusloomeprotsessis oodata, nii nõrgendati aga põhiseaduse enda õiguspärasust; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et Ungari uue põhiseaduse koostamise ja vastuvõtmise protsess ei olnud piisavalt läbipaistev, avatud ega ka kaasav, kusjuures lõpuks puudus ka konsensuslik alus, mida võiks kaasaegses demokraatlikus seadusloomeprotsessis oodata, nii nõrgendati aga põhiseaduse enda õiguspärasust;

| 4. | võtab teadmiseks konstitutsioonikohtu eelnimetatud 28. detsembri 2012. aasta otsuse, milles märgitakse, et Ungari parlament ületas oma seadusandlikku võimu, nähes uue põhiseaduse üleminekusätetes ette arvukalt alalisi ja üldisi eeskirju ning sätestades muu hulgas, et pärast osalist tühistamist on olukorra lahendamine seadusandja ülesanne ja kohustus ning et parlament saavutab ilmse ja selge õigusliku olukorra, kusjuures lisati ka tingimus, et see ei tohi tähendada tühistatud sätete automaatset ja valimatut põhiseadusesse võtmist, sest parlament peab tühistatud alaliste sätete reguleerimisesemed läbi vaatama ja otsustama, millised neist vajavad uut reguleerimist (ning millisel õigusliku aluse tasandil); võtab teadmiseks, et kõnealuses otsuses märgitakse ka seda, et Ungari parlament peab eristama põhiseadusesse võtmist vajavaid sätteid, mis tuleb läbi vaadata, ning sätteid, mida tuleb reguleerida parlamendi otsusega; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks konstitutsioonikohtu eelnimetatud 28. detsembri 2012. aasta otsuse, milles märgitakse, et Ungari parlament ületas oma seadusandlikku võimu, nähes uue põhiseaduse üleminekusätetes ette arvukalt alalisi ja üldisi eeskirju ning sätestades muu hulgas, et pärast osalist tühistamist on olukorra lahendamine seadusandja ülesanne ja kohustus ning et parlament saavutab ilmse ja selge õigusliku olukorra, kusjuures lisati ka tingimus, et see ei tohi tähendada tühistatud sätete automaatset ja valimatut põhiseadusesse võtmist, sest parlament peab tühistatud alaliste sätete reguleerimisesemed läbi vaatama ja otsustama, millised neist vajavad uut reguleerimist (ning millisel õigusliku aluse tasandil); võtab teadmiseks, et kõnealuses otsuses märgitakse ka seda, et Ungari parlament peab eristama põhiseadusesse võtmist vajavaid sätteid, mis tuleb läbi vaadata, ning sätteid, mida tuleb reguleerida parlamendi otsusega;

| 5. | kritiseerib tugevalt uue põhiseaduse neljanda paranduse sätteid, millega kõigutatakse põhiseaduse ülimuslikkust, kuna sellesse on uuesti sisse võetud mitu sätet, mis tunnistati eelnevalt konstitutsioonikohtus põhiseadusevastaseks, st menetluslikel või sisulistel põhjustel põhiseadusega kokkusobimatuks; |
| --- | --- |

5.

kritiseerib tugevalt uue põhiseaduse neljanda paranduse sätteid, millega kõigutatakse põhiseaduse ülimuslikkust, kuna sellesse on uuesti sisse võetud mitu sätet, mis tunnistati eelnevalt konstitutsioonikohtus põhiseadusevastaseks, st menetluslikel või sisulistel põhjustel põhiseadusega kokkusobimatuks;

| 6. | tuletab meelde, et konstitutsioonikohus esitas oma eelnimetatud 28. detsembri 2012. aasta otsuses põhiseaduslikkuse standardite kohta selge seisukoha, märkides, et õigusriigi põhimõtet järgivates demokraatlikes riikides sätestatakse põhiseaduses muutumatud sisulised ja menetluslikud normid ja nõuded, kusjuures sisulised ja menetluslikud põhiseaduslikud nõuded ei tohi olla uues põhiseaduses madalamad kui vanas, samuti märgitakse kõnealuses otsuses, et õigusriigi põhimõtet järgiva põhiseadusliku riigi nõudeid jõustatakse praegu pidevalt ja need kujutavad endast ka tuleviku tegevuskava, sest õigusriigi põhimõtet järgiv põhiseaduslik riik on püsivate väärtuste, põhimõtete ja tagatiste süsteem; on seisukohal, et see selgepiiriline ja väärikas avaldus kehtib Euroopa Liidu ja kõikide tema liikmesriikide kohta; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et konstitutsioonikohus esitas oma eelnimetatud 28. detsembri 2012. aasta otsuses põhiseaduslikkuse standardite kohta selge seisukoha, märkides, et õigusriigi põhimõtet järgivates demokraatlikes riikides sätestatakse põhiseaduses muutumatud sisulised ja menetluslikud normid ja nõuded, kusjuures sisulised ja menetluslikud põhiseaduslikud nõuded ei tohi olla uues põhiseaduses madalamad kui vanas, samuti märgitakse kõnealuses otsuses, et õigusriigi põhimõtet järgiva põhiseadusliku riigi nõudeid jõustatakse praegu pidevalt ja need kujutavad endast ka tuleviku tegevuskava, sest õigusriigi põhimõtet järgiv põhiseaduslik riik on püsivate väärtuste, põhimõtete ja tagatiste süsteem; on seisukohal, et see selgepiiriline ja väärikas avaldus kehtib Euroopa Liidu ja kõikide tema liikmesriikide kohta;

| 7. | tuletab meelde, et liidu ühised väärtused – demokraatia ja õigusriik – nõuavad tugevat, vabadel valimistel ja opositsiooni õiguste austamisel põhinevat esindusdemokraatia süsteemi ning et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 1. protokolli artikli 3 kohaselt tuleb valimistel tagada „rahva vaba tahteavaldus seadusandja valimisel”; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et liidu ühised väärtused – demokraatia ja õigusriik – nõuavad tugevat, vabadel valimistel ja opositsiooni õiguste austamisel põhinevat esindusdemokraatia süsteemi ning et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 1. protokolli artikli 3 kohaselt tuleb valimistel tagada „rahva vaba tahteavaldus seadusandja valimisel”;

| 8. | on seisukohal, et kuigi sellised seadused, mille vastuvõtmiseks on vaja kahe kolmandiku suurust häälteenamust, on levinud ka muudes liikmesriikides ning et kuigi Ungari põhiseadusliku õiguskorra kohaselt kasutatakse neid juba alates 1989. aastast, tähendab selliste seaduste ülemäärane kasutamine äärmiselt konkreetsete ja üksikasjalike eeskirjade kehtestamise eesmärgil demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kõigutamist, sest nende seaduste abil on praegune valitsus, kellel on parlamendis kvalifitseeritud häälteenamus, saanud langetada poliitilisi otsuseid, mille tagajärjel on tulevastel ja parlamendis ainult lihthäälteenamust omavatel valitsustel sotsiaalsetele muutustele raskem reageerida; on seisukohal, et seeläbi võidakse potentsiaalselt kahandada uute valimiste tähtsust; on arvamusel, et nende seaduste selline kasutamine tuleks läbi vaadata, et tagada tulevastele valitsustele ja parlamendienamustele võimalus tegeleda seadusloomega tähenduslikult ja kõikehõlmaval viisil; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kuigi sellised seadused, mille vastuvõtmiseks on vaja kahe kolmandiku suurust häälteenamust, on levinud ka muudes liikmesriikides ning et kuigi Ungari põhiseadusliku õiguskorra kohaselt kasutatakse neid juba alates 1989. aastast, tähendab selliste seaduste ülemäärane kasutamine äärmiselt konkreetsete ja üksikasjalike eeskirjade kehtestamise eesmärgil demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kõigutamist, sest nende seaduste abil on praegune valitsus, kellel on parlamendis kvalifitseeritud häälteenamus, saanud langetada poliitilisi otsuseid, mille tagajärjel on tulevastel ja parlamendis ainult lihthäälteenamust omavatel valitsustel sotsiaalsetele muutustele raskem reageerida; on seisukohal, et seeläbi võidakse potentsiaalselt kahandada uute valimiste tähtsust; on arvamusel, et nende seaduste selline kasutamine tuleks läbi vaadata, et tagada tulevastele valitsustele ja parlamendienamustele võimalus tegeleda seadusloomega tähenduslikult ja kõikehõlmaval viisil;

| 9. | on seisukohal, et üksikliikmete esitatud eelnõude kasutamine põhiseaduse rakendamiseks (alusseaduste kaudu) ei kujuta endast läbipaistvat, aruandlusel põhinevat ega demokraatlikku õigusloomet, kuna sellega ei tagata tähenduslikku ühiskondlikku arutelu ja konsulteerimist ning see võib olla vastuolus põhiseaduse endaga (uue põhiseaduse kohaselt on selle rakendamiseks vajalike eelnõude parlamendile esitamise kohustus valitsusel, mitte üksikliikmetel); |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et üksikliikmete esitatud eelnõude kasutamine põhiseaduse rakendamiseks (alusseaduste kaudu) ei kujuta endast läbipaistvat, aruandlusel põhinevat ega demokraatlikku õigusloomet, kuna sellega ei tagata tähenduslikku ühiskondlikku arutelu ja konsulteerimist ning see võib olla vastuolus põhiseaduse endaga (uue põhiseaduse kohaselt on selle rakendamiseks vajalike eelnõude parlamendile esitamise kohustus valitsusel, mitte üksikliikmetel);

| 10. | võtab teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2011)016, milles tuntakse heameelt asjaolu üle, et uue põhiseadusega kehtestatakse konstitutsiooniline kord, mis rajaneb sellistel alustel nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste kaitsmine. võtab lisaks teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2012)001, mille kohaselt selgitab väga lühikese aja jooksul vastu võetud õigusaktide suur arv seda, miks mõned uued sätted ei vasta Euroopa normidele; võtab ühtlasi teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2013)012 (Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse kohta), milles märgitakse, et uue põhiseaduse neljanda parandusega nõrgendatakse Ungari konstitutsioonilist korda või põlistatakse selle puudusi; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2011)016, milles tuntakse heameelt asjaolu üle, et uue põhiseadusega kehtestatakse konstitutsiooniline kord, mis rajaneb sellistel alustel nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste kaitsmine. võtab lisaks teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2012)001, mille kohaselt selgitab väga lühikese aja jooksul vastu võetud õigusaktide suur arv seda, miks mõned uued sätted ei vasta Euroopa normidele; võtab ühtlasi teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2013)012 (Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse kohta), milles märgitakse, et uue põhiseaduse neljanda parandusega nõrgendatakse Ungari konstitutsioonilist korda või põlistatakse selle puudusi;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Ungari uues põhiseaduses korratakse ja kinnitatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid ning et põhiseaduse artikliga H tunnustab Ungari ELis neljanda riigina viipekeelt täieõigusliku keelena, kaitstes nii Ungari viipekeele rolli Ungari kultuuri osana; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Ungari uues põhiseaduses korratakse ja kinnitatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid ning et põhiseaduse artikliga H tunnustab Ungari ELis neljanda riigina viipekeelt täieõigusliku keelena, kaitstes nii Ungari viipekeele rolli Ungari kultuuri osana;

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Ungari uue põhiseaduse XV artiklis keelatakse konkreetselt diskrimineerimine rassi, nahavärvi, soo, puuete, keele, usutunnistuse, poliitiliste või muude vaadete, rahvusliku või sotsiaalse tausta, varalise seisundi, sünnipära või muude asjaolude alusel ning nähakse ette, et Ungari võtab vastu erimeetmed laste, naiste, eakate ja puuetega inimeste kaitseks vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 20–26; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Ungari uue põhiseaduse XV artiklis keelatakse konkreetselt diskrimineerimine rassi, nahavärvi, soo, puuete, keele, usutunnistuse, poliitiliste või muude vaadete, rahvusliku või sotsiaalse tausta, varalise seisundi, sünnipära või muude asjaolude alusel ning nähakse ette, et Ungari võtab vastu erimeetmed laste, naiste, eakate ja puuetega inimeste kaitseks vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 20–26;

Demokraatlik kontrolli- ja tasakaalusüsteem

| 13. | tuletab meelde, et demokraatia ja õigusriik eeldavad sõltumatute institutsioonide võimude lahusust, mille aluseks on nõuetekohaselt toimiv kontrolli- ja tasakaalusüsteem ning õigusaktide põhiseadusele vastavuse tõhus kontroll; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et demokraatia ja õigusriik eeldavad sõltumatute institutsioonide võimude lahusust, mille aluseks on nõuetekohaselt toimiv kontrolli- ja tasakaalusüsteem ning õigusaktide põhiseadusele vastavuse tõhus kontroll;

| 14. | tuletab meelde, et konstitutsioonilise häälteenamusega suurendati konstitutsioonikohtu kohtunike arvu 15ni (varasema 11 asemel) ja tühistati opositsiooniga kokkuleppele jõudmise kohustus konstitutsioonikohtunike valimisel; väljendab muret seoses asjaoluga, et nende meetmete tõttu on konstitutsioonikohtu praegusest 15 kohtunikust kaheksa valitud üksnes kahe kolmandiku suuruse häälteenamusega (ühe erandiga) ning et nende seas on kaks uut liiget, kes nimetati ametisse otse parlamendiliikme kohalt; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et konstitutsioonilise häälteenamusega suurendati konstitutsioonikohtu kohtunike arvu 15ni (varasema 11 asemel) ja tühistati opositsiooniga kokkuleppele jõudmise kohustus konstitutsioonikohtunike valimisel; väljendab muret seoses asjaoluga, et nende meetmete tõttu on konstitutsioonikohtu praegusest 15 kohtunikust kaheksa valitud üksnes kahe kolmandiku suuruse häälteenamusega (ühe erandiga) ning et nende seas on kaks uut liiget, kes nimetati ametisse otse parlamendiliikme kohalt;

| 15. | peab kiiduväärseks, et kehtestatud on võimalus esitada konstitutsioonikohtule kaht uut liiki konstitutsioonilisi kaebusi, ning mõistab, et õigusriigi põhimõtet järgiv demokraatlik süsteem ei vaja nõuetekohaseks toimimiseks ilmtingimata konstitutsioonikohtu olemasolu; tuletab siiski meelde Veneetsia komisjoni arvamust CDL-AD(2011)016, milles märgitakse, et riikides, kes on otsustanud konstitutsioonikohtu kasuks, peaks nimetatud kohtul olema õigus hinnata kõikide seaduste vastavust põhiseadusega tagatud inimõigustele; on seetõttu seisukohal, et põhiseadusliku pädevuse piiramisega riigieelarvet ja makse käsitlevate seaduste küsimuses nõrgendatakse institutsioonilisi ja menetluslikke tagatisi, mille eesmärk on mitme põhiseadusega tagatud õiguse kaitsmine ning parlamendi ja valitsuse pädevuse kontrollimine eelarvevaldkonnas; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks, et kehtestatud on võimalus esitada konstitutsioonikohtule kaht uut liiki konstitutsioonilisi kaebusi, ning mõistab, et õigusriigi põhimõtet järgiv demokraatlik süsteem ei vaja nõuetekohaseks toimimiseks ilmtingimata konstitutsioonikohtu olemasolu; tuletab siiski meelde Veneetsia komisjoni arvamust CDL-AD(2011)016, milles märgitakse, et riikides, kes on otsustanud konstitutsioonikohtu kasuks, peaks nimetatud kohtul olema õigus hinnata kõikide seaduste vastavust põhiseadusega tagatud inimõigustele; on seetõttu seisukohal, et põhiseadusliku pädevuse piiramisega riigieelarvet ja makse käsitlevate seaduste küsimuses nõrgendatakse institutsioonilisi ja menetluslikke tagatisi, mille eesmärk on mitme põhiseadusega tagatud õiguse kaitsmine ning parlamendi ja valitsuse pädevuse kontrollimine eelarvevaldkonnas;

| 16. | tuletab meelde, et konstitutsioonikohus märkis oma otsuses nr 45/2012, et põhiseadusliku õiguspärasuse kehtivusnõuded ei ole üksnes menetluslikud, vormilised ja avaliku õiguse alased, vaid ka sisulised – konstitutsioonikohus võib vajaduse korral uurida isegi õigusriigi põhimõtet järgivate demokraatlike riikide sisuliste nõuete, tagatiste ja väärtuste vaba jõustamist ja põhiseadustamist; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et konstitutsioonikohus märkis oma otsuses nr 45/2012, et põhiseadusliku õiguspärasuse kehtivusnõuded ei ole üksnes menetluslikud, vormilised ja avaliku õiguse alased, vaid ka sisulised – konstitutsioonikohus võib vajaduse korral uurida isegi õigusriigi põhimõtet järgivate demokraatlike riikide sisuliste nõuete, tagatiste ja väärtuste vaba jõustamist ja põhiseadustamist;

| 17. | on seisukohal, et kuna põhiseaduse süstemaatiliseks muutmiseks eksisteerib poliitiline tahe, ei saa konstitutsioonikohus enam täita oma ülesandeid põhiseaduse kõrgeima kaitsjana, eriti pärast seda, kui neljanda parandusega keelati kohtul selgesõnaliselt selliste põhiseaduse muudatusettepanekute läbivaatamine, mis on vastuolus muude põhiseaduslike nõuete ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et kuna põhiseaduse süstemaatiliseks muutmiseks eksisteerib poliitiline tahe, ei saa konstitutsioonikohus enam täita oma ülesandeid põhiseaduse kõrgeima kaitsjana, eriti pärast seda, kui neljanda parandusega keelati kohtul selgesõnaliselt selliste põhiseaduse muudatusettepanekute läbivaatamine, mis on vastuolus muude põhiseaduslike nõuete ja põhimõtetega;

| 18. | rõhutab, kui oluline on võimude lahususe põhimõte ning nõuetekohaselt toimiv kontrolli- ja tasakaalusüsteem, pidades silmas demokraatlikult valitud parlamendi õigust võtta vastu põhiõigustega kooskõlas olevaid õigusakte, austades seejuures poliitiliste vähemusrühmade õigusi ning järgides demokraatlikult asjakohast ja läbipaistvat korda, ning pidades silmas nii tavaliste kui ka konstitutsioonikohtute kohustust tagada seaduste vastavus põhiseadusele; väljendab sellega seoses muret põhiseaduslike küsimustega seotud õiguste ülemäärase kandumise pärast konstitutsioonikohtult parlamendi kätte – nii õõnestatakse tõsiselt võimude lahususe põhimõtet ning kontrolli- ja tasakaalusüsteemi korralikku toimimist, kuid need on õigusriigi kesksed elemendid; peab sellega seoses kiiduväärseks Ungari ja Rumeenia konstitutsioonikohtute esimeeste Péter Paczolay ja Augustin Zegreani Egeris tehtud 16. mai 2013. aasta ühisavaldust, milles rõhutatakse, et konstitutsioonikohtutel on eriliselt suur osatähtsus riikides, mille valitsemine toimub kahe kolmandiku häälteenamuse alusel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui oluline on võimude lahususe põhimõte ning nõuetekohaselt toimiv kontrolli- ja tasakaalusüsteem, pidades silmas demokraatlikult valitud parlamendi õigust võtta vastu põhiõigustega kooskõlas olevaid õigusakte, austades seejuures poliitiliste vähemusrühmade õigusi ning järgides demokraatlikult asjakohast ja läbipaistvat korda, ning pidades silmas nii tavaliste kui ka konstitutsioonikohtute kohustust tagada seaduste vastavus põhiseadusele; väljendab sellega seoses muret põhiseaduslike küsimustega seotud õiguste ülemäärase kandumise pärast konstitutsioonikohtult parlamendi kätte – nii õõnestatakse tõsiselt võimude lahususe põhimõtet ning kontrolli- ja tasakaalusüsteemi korralikku toimimist, kuid need on õigusriigi kesksed elemendid; peab sellega seoses kiiduväärseks Ungari ja Rumeenia konstitutsioonikohtute esimeeste Péter Paczolay ja Augustin Zegreani Egeris tehtud 16. mai 2013. aasta ühisavaldust, milles rõhutatakse, et konstitutsioonikohtutel on eriliselt suur osatähtsus riikides, mille valitsemine toimub kahe kolmandiku häälteenamuse alusel;

| 19. | peab samuti äärmiselt murettekitavaks neljanda paranduse neid sätteid, millega tunnistatakse kehtetuks 20 aastat konstitutsioonikohtu praktikat, sh terve aluspõhimõtete ja põhiseaduslike nõuete süsteem, kaasa arvatud igasugune potentsiaalne ELi õiguse ja Euroopa inimõiguste alase õiguse kohaldamist mõjutav kohtupraktika; märgib, et kohus on oma varasemaid otsuseid tõlgendamisel allikmaterjalina juba kasutanud; väljendab sellegipoolest muret seoses asjaoluga, et teistes kohtutes ei pruugi olla võimalik lähtuda otsuste tegemisel konstitutsioonikohtu varasemast kohtupraktikast; |
| --- | --- |

19.

peab samuti äärmiselt murettekitavaks neljanda paranduse neid sätteid, millega tunnistatakse kehtetuks 20 aastat konstitutsioonikohtu praktikat, sh terve aluspõhimõtete ja põhiseaduslike nõuete süsteem, kaasa arvatud igasugune potentsiaalne ELi õiguse ja Euroopa inimõiguste alase õiguse kohaldamist mõjutav kohtupraktika; märgib, et kohus on oma varasemaid otsuseid tõlgendamisel allikmaterjalina juba kasutanud; väljendab sellegipoolest muret seoses asjaoluga, et teistes kohtutes ei pruugi olla võimalik lähtuda otsuste tegemisel konstitutsioonikohtu varasemast kohtupraktikast;

| 20. | väljendab samuti muret selle pärast, kuidas vastab ELi õigusele neljanda paranduse see säte, millega võimaldatakse Ungari valitsusel kehtestada eraldi maks Euroopa Liidu Kohtu otsuste rakendamiseks, kui nende otsustega kaasnevad maksekohustused ning kui riigieelarves puuduvad nende jaoks piisavad vahendid ja valitsemissektori võlg ületab poole sisemajanduse koguproduktist; võtab teadmiseks, et Ungari valitsuse ja Euroopa Komisjoni vahel toimub selles küsimuses praegu arutelu; |
| --- | --- |

20.

väljendab samuti muret selle pärast, kuidas vastab ELi õigusele neljanda paranduse see säte, millega võimaldatakse Ungari valitsusel kehtestada eraldi maks Euroopa Liidu Kohtu otsuste rakendamiseks, kui nende otsustega kaasnevad maksekohustused ning kui riigieelarves puuduvad nende jaoks piisavad vahendid ja valitsemissektori võlg ületab poole sisemajanduse koguproduktist; võtab teadmiseks, et Ungari valitsuse ja Euroopa Komisjoni vahel toimub selles küsimuses praegu arutelu;

| 21. | kritiseerib tähtsate seaduste kiirendatud kehtestamist, sest nii kõigutatakse opositsiooniparteide õigust õigusloomeprotsessis tõhusalt osaleda ning piiratakse nende kontrolli enamuse ja valitsuse tegevuse üle, mõjutades seeläbi lõpuks negatiivselt kontrolli- ja tasakaalusüsteemi; |
| --- | --- |

21.

kritiseerib tähtsate seaduste kiirendatud kehtestamist, sest nii kõigutatakse opositsiooniparteide õigust õigusloomeprotsessis tõhusalt osaleda ning piiratakse nende kontrolli enamuse ja valitsuse tegevuse üle, mõjutades seeläbi lõpuks negatiivselt kontrolli- ja tasakaalusüsteemi;

| 22. | väljendab muret riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise eesmärgil vastu võetud 2013. aasta LXXII seaduse mitme sätte pärast, kuna need võivad kahjustada võimude lahusust, kohtusüsteemi sõltumatust, era- ja perekonnaelu austamist ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

22.

väljendab muret riigi julgeoleku järelevalvet käsitlevate uute eeskirjade koostamise eesmärgil vastu võetud 2013. aasta LXXII seaduse mitme sätte pärast, kuna need võivad kahjustada võimude lahusust, kohtusüsteemi sõltumatust, era- ja perekonnaelu austamist ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile;

| 23. | tuletab meelde, et andmekaitseasutuste sõltumatus on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et andmekaitseasutuste sõltumatus on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8;

| 24. | rõhutab, et ELi õiguse alusel on kaitse ametiaja ennetähtaegse lõpetamise eest riiklike andmekaitseasutuste sõltumatuse tagamise kohustuse oluline element; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ELi õiguse alusel on kaitse ametiaja ennetähtaegse lõpetamise eest riiklike andmekaitseasutuste sõltumatuse tagamise kohustuse oluline element;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on algatanud Ungari vastu rikkumismenetluse endise andmekaitsevoliniku ametiaja lõpetamise õiguspärasuse küsimuses, pidades silmas, et selline organ peab olema piisavalt sõltumatu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et see kohtuasi on praegu Euroopa Kohtus menetlemisel; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on algatanud Ungari vastu rikkumismenetluse endise andmekaitsevoliniku ametiaja lõpetamise õiguspärasuse küsimuses, pidades silmas, et selline organ peab olema piisavalt sõltumatu, ning juhib tähelepanu asjaolule, et see kohtuasi on praegu Euroopa Kohtus menetlemisel;

| 26. | taunib asjaolu, et eelnimetatud institutsioonilised muudatused tõid kaasa õigusriigi ja võimude lahususe demokraatliku põhimõtte alusel vajaliku kontrolli- ja tasakaalusüsteemi selge nõrgenemise; |
| --- | --- |

26.

taunib asjaolu, et eelnimetatud institutsioonilised muudatused tõid kaasa õigusriigi ja võimude lahususe demokraatliku põhimõtte alusel vajaliku kontrolli- ja tasakaalusüsteemi selge nõrgenemise;

Kohtusüsteemi sõltumatus

| 27. | tuletab meelde, et kohtusüsteemi sõltumatust nõutakse põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6, lisaks on see Euroopa Liidu lepingu artiklist 2 tuleneva võimude lahususe demokraatliku põhimõtte oluline tingimus; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et kohtusüsteemi sõltumatust nõutakse põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6, lisaks on see Euroopa Liidu lepingu artiklist 2 tuleneva võimude lahususe demokraatliku põhimõtte oluline tingimus;

| 28. | tuletab meelde, et konstitutsioonikohus kirjeldas oma eelnimetatud otsuses nr 33/2012 kohtute ja kohtunike sõltumatust Ungari verstapostiks oleva konstitutsiooni saavutusena, märkides, et kohtute sõltumatuse põhimõte koos kõikide selle elementidega on kahtlemata suur saavutus ja seetõttu sätestab konstitutsioonikohus, et kohtusüsteemi sõltumatus ja sellest tulenev puutumatuse põhimõte ei ole üksnes uue põhiseaduse normatiivne eeskiri, vaid ka ajaloolise konstitutsiooni saavutus ning seega igaühe jaoks kohustuslik tõlgendav põhimõte, mille aluseks on põhiseaduse sätted ja mida tuleb kohaldada ka põhiseaduse muu võimaliku sisu uurimise käigus (11); |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et konstitutsioonikohus kirjeldas oma eelnimetatud otsuses nr 33/2012 kohtute ja kohtunike sõltumatust Ungari verstapostiks oleva konstitutsiooni saavutusena, märkides, et kohtute sõltumatuse põhimõte koos kõikide selle elementidega on kahtlemata suur saavutus ja seetõttu sätestab konstitutsioonikohus, et kohtusüsteemi sõltumatus ja sellest tulenev puutumatuse põhimõte ei ole üksnes uue põhiseaduse normatiivne eeskiri, vaid ka ajaloolise konstitutsiooni saavutus ning seega igaühe jaoks kohustuslik tõlgendav põhimõte, mille aluseks on põhiseaduse sätted ja mida tuleb kohaldada ka põhiseaduse muu võimaliku sisu uurimise käigus (11);

| 29. | rõhutab, et kohtusüsteemi sõltumatuse tõhus tagamine on Euroopa demokraatia alus ning eri liikmesriikide kohtuasutuste vastastikuse usalduse tugevdamise ja seega ka ühisel õigusel rajaneval alal tehtava sujuva piiriülese koostöö eeltingimus, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 81 (tsiviilasjad) ja artiklis 82 (kriminaalasjad) sätestatud vastastikuse tunnustamise põhimõttel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kohtusüsteemi sõltumatuse tõhus tagamine on Euroopa demokraatia alus ning eri liikmesriikide kohtuasutuste vastastikuse usalduse tugevdamise ja seega ka ühisel õigusel rajaneval alal tehtava sujuva piiriülese koostöö eeltingimus, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 81 (tsiviilasjad) ja artiklis 82 (kriminaalasjad) sätestatud vastastikuse tunnustamise põhimõttel;

| 30. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et arvukad vastuvõetud meetmed ja ka mõned pooleliolevad reformid ei anna kohtusüsteemi sõltumatuse ja Ungari konstitutsioonikohtu sõltumatuse põhiseaduslike tagatiste osas piisavat kindlust; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et arvukad vastuvõetud meetmed ja ka mõned pooleliolevad reformid ei anna kohtusüsteemi sõltumatuse ja Ungari konstitutsioonikohtu sõltumatuse põhiseaduslike tagatiste osas piisavat kindlust;

| 31. | on seisukohal, et ülemkohtu esimehe ennetähtaegse ametist vabastamisega rikutakse ametikoha püsivuse garantiid, mis on kohtusüsteemi sõltumatuse keskne element; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et ülemkohtu esimehe ennetähtaegse ametist vabastamisega rikutakse ametikoha püsivuse garantiid, mis on kohtusüsteemi sõltumatuse keskne element;

| 32. | kiidab heaks konstitutsioonikohtu eelnimetatud otsuse nr 33/2012, milles tunnistati põhiseadusevastaseks kohtunike kohustuslik ametist tagandamine 62-aastaselt, ning Euroopa Liidu Kohtu 6. novembri 2012. aasta eelnimetatud otsuse, milles märgiti, et kohtunike pensioniea järsk alandamine Ungaris kujutab endast põhjendamatut vanuselist diskrimineerimist ja seetõttu nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ rikkumist; |
| --- | --- |

32.

kiidab heaks konstitutsioonikohtu eelnimetatud otsuse nr 33/2012, milles tunnistati põhiseadusevastaseks kohtunike kohustuslik ametist tagandamine 62-aastaselt, ning Euroopa Liidu Kohtu 6. novembri 2012. aasta eelnimetatud otsuse, milles märgiti, et kohtunike pensioniea järsk alandamine Ungaris kujutab endast põhjendamatut vanuselist diskrimineerimist ja seetõttu nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ rikkumist;

| 33. | kiidab heaks 2011. aasta CLXI seaduse (Ungari kohtute korralduse ja haldamise kohta) ning 2011. aasta CLXII seaduse (kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta) muudatused, mis võeti Ungari parlamendis vastu 2. juulil 2012. aastal ja milles tegeletakse paljude Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonis ja Veneetsia komisjoni arvamuses väljendatud probleemidega; |
| --- | --- |

33.

kiidab heaks 2011. aasta CLXI seaduse (Ungari kohtute korralduse ja haldamise kohta) ning 2011. aasta CLXII seaduse (kohtunike õigusliku seisundi ja tasustamise kohta) muudatused, mis võeti Ungari parlamendis vastu 2. juulil 2012. aastal ja milles tegeletakse paljude Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonis ja Veneetsia komisjoni arvamuses väljendatud probleemidega;

| 34. | peab siiski kahetsusväärseks, et rakendatud ei ole kõiki Veneetsia komisjoni soovitusi, eelkõige seoses vajadusega piirata riikliku kohtuasutuse esimehe otsustusõigust juhtumite ümbersuunamisel, mis võib mõjutada õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja kohtupidamisele; võtab teadmiseks Ungari valitsuse avalduse, et juhtumite ümbersuunamise süsteem kavatsetakse läbi vaadata; on veendunud, et Veneetsia komisjoni sellekohaseid soovitusi tuleks rakendada; |
| --- | --- |

34.

peab siiski kahetsusväärseks, et rakendatud ei ole kõiki Veneetsia komisjoni soovitusi, eelkõige seoses vajadusega piirata riikliku kohtuasutuse esimehe otsustusõigust juhtumite ümbersuunamisel, mis võib mõjutada õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja kohtupidamisele; võtab teadmiseks Ungari valitsuse avalduse, et juhtumite ümbersuunamise süsteem kavatsetakse läbi vaadata; on veendunud, et Veneetsia komisjoni sellekohaseid soovitusi tuleks rakendada;

| 35. | kiidab heaks 2013. aasta XX seaduse (teatud kohtulikes õigussuhetes kohaldatava vanuse ülempiiri küsimusi käsitlevate seadusemuudatuste kohta), milles nähakse ette, et pärast 10-aastase üleminekuperioodi lõppu jääb kohtunike pensionieaks 65 eluaastat ja milles korraldatakse ühtlasi seadusevastaselt ametist vabastatud kohtunike tööle ennistamine; |
| --- | --- |

35.

kiidab heaks 2013. aasta XX seaduse (teatud kohtulikes õigussuhetes kohaldatava vanuse ülempiiri küsimusi käsitlevate seadusemuudatuste kohta), milles nähakse ette, et pärast 10-aastase üleminekuperioodi lõppu jääb kohtunike pensionieaks 65 eluaastat ja milles korraldatakse ühtlasi seadusevastaselt ametist vabastatud kohtunike tööle ennistamine;

| 36. | peab siiski kahetsusväärseks, et kohtute eesistujate puhul nähakse 2013. aasta XX seaduses ette nende endistele ametikohtadele ennistamine ainult juhul, kui asjaomased kohtulikud ametikohad on endiselt vabad, kuid seetõttu tagatakse vaid vähestele seadusevastaselt ametist vabastatud kohtunikele nende ennistamine täpselt samale ametikohale, millega kaasneks samad kohustused ja vastutus, mis neil oli enne nende ametist vabastamist; |
| --- | --- |

36.

peab siiski kahetsusväärseks, et kohtute eesistujate puhul nähakse 2013. aasta XX seaduses ette nende endistele ametikohtadele ennistamine ainult juhul, kui asjaomased kohtulikud ametikohad on endiselt vabad, kuid seetõttu tagatakse vaid vähestele seadusevastaselt ametist vabastatud kohtunikele nende ennistamine täpselt samale ametikohale, millega kaasneks samad kohustused ja vastutus, mis neil oli enne nende ametist vabastamist;

| 37. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku kehtestada asepresident Redingi ettepaneku alusel kõigis 27 liikmesriigis alaline õiguskaitse tulemustabel, mis näitaks, et kohtusüsteemi sõltumatuse tagamine on ELi tähelepanu keskpunktis; rõhutab asjaolu, et need küsimused võivad tekitada mõnes liikmesriigis tõsist muret; nõuab uuesti õiguskaitse tulemustabeli laiendamist, nii et see hõlmaks ka kriminaalõigust, põhiõigusi, õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid; |
| --- | --- |

37.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku kehtestada asepresident Redingi ettepaneku alusel kõigis 27 liikmesriigis alaline õiguskaitse tulemustabel, mis näitaks, et kohtusüsteemi sõltumatuse tagamine on ELi tähelepanu keskpunktis; rõhutab asjaolu, et need küsimused võivad tekitada mõnes liikmesriigis tõsist muret; nõuab uuesti õiguskaitse tulemustabeli laiendamist, nii et see hõlmaks ka kriminaalõigust, põhiõigusi, õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid;

| 38. | tunnustab Ungari kohturingkondade professionaalsust ja pühendumist ning nende keskendumist õigusriigile; tuletab meelde, et Ungari demokraatliku protsessi algusest saadik on konstitutsioonikohus leidnud nii Euroopas kui ka maailmas tunnustust silmapaistva konstitutsioonilise organina; |
| --- | --- |

38.

tunnustab Ungari kohturingkondade professionaalsust ja pühendumist ning nende keskendumist õigusriigile; tuletab meelde, et Ungari demokraatliku protsessi algusest saadik on konstitutsioonikohus leidnud nii Euroopas kui ka maailmas tunnustust silmapaistva konstitutsioonilise organina;

Valimisreform

| 39. | tuletab meelde, et valimisringkondade ümberkujundamise, Ungari parlamendiliikmete valimise seaduse ja valimiskorraseaduse vastuvõtmisega muudeti märkimisväärselt järgmiste, 2014. aastal toimuvate valimiste õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku; peab seetõttu kahetsusväärseks, et need seadused võeti vastu valitsevate erakondade poolt ühepoolselt ning opositsiooniga laiemalt konsulteerimata; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et valimisringkondade ümberkujundamise, Ungari parlamendiliikmete valimise seaduse ja valimiskorraseaduse vastuvõtmisega muudeti märkimisväärselt järgmiste, 2014. aastal toimuvate valimiste õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku; peab seetõttu kahetsusväärseks, et need seadused võeti vastu valitsevate erakondade poolt ühepoolselt ning opositsiooniga laiemalt konsulteerimata;

| 40. | väljendab muret seoses asjaoluga, et praeguses poliitilises keskkonnas ei tagata riikliku valimiskomisjoni liikmete nimetamise korda käsitlevate sätetega piisavalt tasakaalustatud esindatust ega komisjoni sõltumatust; |
| --- | --- |

40.

väljendab muret seoses asjaoluga, et praeguses poliitilises keskkonnas ei tagata riikliku valimiskomisjoni liikmete nimetamise korda käsitlevate sätetega piisavalt tasakaalustatud esindatust ega komisjoni sõltumatust;

| 41. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Ungari ametivõimud palusid 20. jaanuaril 2012. aastal Veneetsia komisjoni arvamust Ungari parlamendi liikmete valimise seaduse kohta; on siiski arvamusel, et täielikult muutunud valimismaastiku hindamiseks on vaja põhjalikku analüüsi; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Ungari ametivõimud palusid 20. jaanuaril 2012. aastal Veneetsia komisjoni arvamust Ungari parlamendi liikmete valimise seaduse kohta; on siiski arvamusel, et täielikult muutunud valimismaastiku hindamiseks on vaja põhjalikku analüüsi;

| 42. | kiidab heaks 2013. aasta XXXVI seaduse (Ungari valimiskorra kohta) ja eelkõige selle artikli 42, milles sätestatakse, et taotluse korral tagatakse puuetega inimestele reljeefses punktkirjas koostatud juhendid, oluline teave lihtsalt loetaval kujul, reljeefses punktkirjas hääletussedelite näidised valimisjaoskondades ning täielik juurdepääs valimisjaoskondadele, pidades muu hulgas eriliselt silmas ratastoolikasutajate vajadusi; võtab teadmiseks, et lisaks võivad puuetega inimesed eespool nimetatud seaduse artikli 50 alusel taotleda enda ümberregistreerimist teise, paremini ligipääsetavasse valimisjaoskonda samas valimisringkonnas, pidades silmas kohustust luua igas valimisringkonnas vähemalt üks täielikult juurdepääsetav valimisjaoskond (artikkel 81); |
| --- | --- |

42.

kiidab heaks 2013. aasta XXXVI seaduse (Ungari valimiskorra kohta) ja eelkõige selle artikli 42, milles sätestatakse, et taotluse korral tagatakse puuetega inimestele reljeefses punktkirjas koostatud juhendid, oluline teave lihtsalt loetaval kujul, reljeefses punktkirjas hääletussedelite näidised valimisjaoskondades ning täielik juurdepääs valimisjaoskondadele, pidades muu hulgas eriliselt silmas ratastoolikasutajate vajadusi; võtab teadmiseks, et lisaks võivad puuetega inimesed eespool nimetatud seaduse artikli 50 alusel taotleda enda ümberregistreerimist teise, paremini ligipääsetavasse valimisjaoskonda samas valimisringkonnas, pidades silmas kohustust luua igas valimisringkonnas vähemalt üks täielikult juurdepääsetav valimisjaoskond (artikkel 81);

Massiteabevahendite mitmekesisus

| 43. | tunnustab Ungari ametiasutuste jõupingutusi, mille tagajärjel on tehtud seadusemuudatusi, et tegeleda tuvastatud puudustega, parandada meediat käsitlevaid õigusakte ja viia need kooskõlla ELi ja Euroopa Nõukogu normidega; |
| --- | --- |

43.

tunnustab Ungari ametiasutuste jõupingutusi, mille tagajärjel on tehtud seadusemuudatusi, et tegeleda tuvastatud puudustega, parandada meediat käsitlevaid õigusakte ja viia need kooskõlla ELi ja Euroopa Nõukogu normidega;

| 44. | kiidab heaks jätkuva konstruktiivse arutelu rahvusvaheliste osalejatega ja rõhutab, et Euroopa Nõukogu ja Ungari valitsuse vaheline koostöö on andnud käegakatsutavaid tulemusi, mis kajastuvad 2013. aasta XXXIII seaduses, milles tegeletakse meediat käsitlevate õigusaktide õiguslikes hinnangutes eelnevalt esile tõstetud probleemidega, eelkõige seoses meediaasutuse ja meedianõukogu esimeeste ametisse nimetamise ja valimise korraga; tuletab siiski meelde, et meediaasutuse sõltumatuse küsimus on endiselt problemaatiline; |
| --- | --- |

44.

kiidab heaks jätkuva konstruktiivse arutelu rahvusvaheliste osalejatega ja rõhutab, et Euroopa Nõukogu ja Ungari valitsuse vaheline koostöö on andnud käegakatsutavaid tulemusi, mis kajastuvad 2013. aasta XXXIII seaduses, milles tegeletakse meediat käsitlevate õigusaktide õiguslikes hinnangutes eelnevalt esile tõstetud probleemidega, eelkõige seoses meediaasutuse ja meedianõukogu esimeeste ametisse nimetamise ja valimise korraga; tuletab siiski meelde, et meediaasutuse sõltumatuse küsimus on endiselt problemaatiline;

| 45. | väljendab muret põhiseaduse neljanda paranduse selle sätte mõju pärast, millega keelatakse kommertsmeedias poliitiline reklaam, sest kuigi kõnealuse sätte väidetav eesmärk on vähendada poliitiliste kampaaniate kulusid ja luua parteidele võrdsed võimalused, satub seeläbi ohtu tasakaalustatud teabe esitamine; võtab teadmiseks, et Ungari valitsus peab praegu Euroopa Komisjoniga konsultatsioone poliitilise reklaami eeskirjade küsimuses; võtab teadmiseks, et piirangud on kehtestatud ka muudes Euroopa riikides; võtab teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2013) 012 (Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse kohta), milles märgitakse, et poliitilise reklaami piiramist tuleb käsitleda konkreetse liikmesriigi õigusraamistiku taustal ning et igasuguse poliitilise reklaami keelustamisega kommertsmeedias, mis on Ungaris jälgitavam kui avalik-õiguslik meedia, jäetakse opositsioon ilma olulisest võimalusest oma vaateid tulemuslikult tutvustada ning tasakaalustada seega meediakajastuses valitsuse domineerivat positsiooni; |
| --- | --- |

45.

väljendab muret põhiseaduse neljanda paranduse selle sätte mõju pärast, millega keelatakse kommertsmeedias poliitiline reklaam, sest kuigi kõnealuse sätte väidetav eesmärk on vähendada poliitiliste kampaaniate kulusid ja luua parteidele võrdsed võimalused, satub seeläbi ohtu tasakaalustatud teabe esitamine; võtab teadmiseks, et Ungari valitsus peab praegu Euroopa Komisjoniga konsultatsioone poliitilise reklaami eeskirjade küsimuses; võtab teadmiseks, et piirangud on kehtestatud ka muudes Euroopa riikides; võtab teadmiseks Veneetsia komisjoni arvamuse CDL-AD(2013) 012 (Ungari uue põhiseaduse neljanda paranduse kohta), milles märgitakse, et poliitilise reklaami piiramist tuleb käsitleda konkreetse liikmesriigi õigusraamistiku taustal ning et igasuguse poliitilise reklaami keelustamisega kommertsmeedias, mis on Ungaris jälgitavam kui avalik-õiguslik meedia, jäetakse opositsioon ilma olulisest võimalusest oma vaateid tulemuslikult tutvustada ning tasakaalustada seega meediakajastuses valitsuse domineerivat positsiooni;

| 46. | kordab oma üleskutset, et Ungari ametiasutused võtaksid meetmeid, eesmärgiga viia läbi või tellida korrapäraseid ennetavad hinnangud õigusaktide mõju kohta meediakeskkonnale (ajakirjanduse kvaliteedi langus, enesetsensuur, toimetamisvabaduse piiramine ning ajakirjanike töötingimuste kvaliteedi ja töökohakindluse vähenemine); |
| --- | --- |

46.

kordab oma üleskutset, et Ungari ametiasutused võtaksid meetmeid, eesmärgiga viia läbi või tellida korrapäraseid ennetavad hinnangud õigusaktide mõju kohta meediakeskkonnale (ajakirjanduse kvaliteedi langus, enesetsensuur, toimetamisvabaduse piiramine ning ajakirjanike töötingimuste kvaliteedi ja töökohakindluse vähenemine);

| 47. | taunib asjaolu, et riigile kuuluva Ungari uudisteagentuuri (MTI) loomine avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide ühtse uudiste edastajana ajal, kui kõikidelt suurtelt erasektori ringhäälinguorganisatsioonidelt eeldatakse enda uudisteteenistuse omamist, tähendab tegelikult monopoli loomist turul, kuna suurem osa MTI uudistest on vabalt kättesaadavad; tuletab meelde Euroopa Nõukogu soovitust kaotada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide kohustus kasutada riiklikku uudisteagentuuri, kuna see kujutab endast uudiste edastamise mitmekesisuse põhjendamatut ja ebaõiglast piiramist; |
| --- | --- |

47.

taunib asjaolu, et riigile kuuluva Ungari uudisteagentuuri (MTI) loomine avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide ühtse uudiste edastajana ajal, kui kõikidelt suurtelt erasektori ringhäälinguorganisatsioonidelt eeldatakse enda uudisteteenistuse omamist, tähendab tegelikult monopoli loomist turul, kuna suurem osa MTI uudistest on vabalt kättesaadavad; tuletab meelde Euroopa Nõukogu soovitust kaotada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide kohustus kasutada riiklikku uudisteagentuuri, kuna see kujutab endast uudiste edastamise mitmekesisuse põhjendamatut ja ebaõiglast piiramist;

| 48. | märgib, et riiklik konkurentsiasutus peab teostama meediakeskkonna ja -turgude korrapärast hindamist, tõstes esile võimalikud ohud mitmekesisusele; |
| --- | --- |

48.

märgib, et riiklik konkurentsiasutus peab teostama meediakeskkonna ja -turgude korrapärast hindamist, tõstes esile võimalikud ohud mitmekesisusele;

| 49. | rõhutab, et meetmeid, millega reguleeritakse meediaväljaannete turulepääsu (ringhäälingu litsentsimise ja lubade andmise menetluste kaudu), ning eeskirju, milles käsitletakse riigikaitset, rahvuslikku või sõjalist julgeolekut, avalikku korda ja ühiskondlikku moraali, ei tohi ära kasutada selleks, et kehtestada meedia üle parteipoliitilist kontrolli ja tsensuuri, ning rõhutab asjaolu, et selles küsimuses tuleb tagada asjakohane tasakaal; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et meetmeid, millega reguleeritakse meediaväljaannete turulepääsu (ringhäälingu litsentsimise ja lubade andmise menetluste kaudu), ning eeskirju, milles käsitletakse riigikaitset, rahvuslikku või sõjalist julgeolekut, avalikku korda ja ühiskondlikku moraali, ei tohi ära kasutada selleks, et kehtestada meedia üle parteipoliitilist kontrolli ja tsensuuri, ning rõhutab asjaolu, et selles küsimuses tuleb tagada asjakohane tasakaal;

| 50. | on mures, et avalik-õiguslikku ringhäälingut kontrollitakse äärmiselt tsentraliseeritud institutsioonilise süsteemiga, kus tegelikke tegevusotsuseid langetatakse avalikkuse kontrollita; rõhutab, et meediaturgu moonutavad erapoolikud ja läbipaistmatud hanketavad ning avalik-õigusliku ringhäälingu edastatud erapoolik teave, mis jõuab laia publikuni; toonitab asjaolu, et vastavalt Lissaboni lepingu protokollile nr 29 (liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta) on liikmesriikide avalik-õiguslik ringhääling otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meedia pluralism; |
| --- | --- |

50.

on mures, et avalik-õiguslikku ringhäälingut kontrollitakse äärmiselt tsentraliseeritud institutsioonilise süsteemiga, kus tegelikke tegevusotsuseid langetatakse avalikkuse kontrollita; rõhutab, et meediaturgu moonutavad erapoolikud ja läbipaistmatud hanketavad ning avalik-õigusliku ringhäälingu edastatud erapoolik teave, mis jõuab laia publikuni; toonitab asjaolu, et vastavalt Lissaboni lepingu protokollile nr 29 (liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta) on liikmesriikide avalik-õiguslik ringhääling otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meedia pluralism;

| 51. | tuletab meelde, et sisu peab olema selgelt reguleeritud, et võimaldada kodanikel ja meediaettevõtetel ette näha, millistel juhtudel on tegemist seaduserikkumisega, ning määrata kindlaks võimalike rikkumiste õiguslikud tagajärjed; märgib murega, et hoolimata sisu üksikasjalikust reguleerimisest jättis Ungari meediaasutus hiljutised romade vastu suunatud avalikud seisukohavõtud karistamata; nõuab õigusaktide tasakaalustatud kohaldamist; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et sisu peab olema selgelt reguleeritud, et võimaldada kodanikel ja meediaettevõtetel ette näha, millistel juhtudel on tegemist seaduserikkumisega, ning määrata kindlaks võimalike rikkumiste õiguslikud tagajärjed; märgib murega, et hoolimata sisu üksikasjalikust reguleerimisest jättis Ungari meediaasutus hiljutised romade vastu suunatud avalikud seisukohavõtud karistamata; nõuab õigusaktide tasakaalustatud kohaldamist;

Vähemuste hulka kuuluvate isikute õigused

| 52. | märgib, et Ungari parlament on kehtestanud kriminaal- ja tsiviilvaldkonnas õigusaktid rassistliku kihutustöö ja viha õhutavate avalduste tõkestamiseks; on seisukohal, et kogu Euroopas sallimatusest ja diskrimineerimisest vaba ühiskonna loomise eesmärgi saavutamiseks tuleks alustada seadusandlike meetmetega, sest konkreetsed meetmed saab rajada ainult tugevatele õigusaktidele; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et õigusakte tuleb aktiivselt rakendada; |
| --- | --- |

52.

märgib, et Ungari parlament on kehtestanud kriminaal- ja tsiviilvaldkonnas õigusaktid rassistliku kihutustöö ja viha õhutavate avalduste tõkestamiseks; on seisukohal, et kogu Euroopas sallimatusest ja diskrimineerimisest vaba ühiskonna loomise eesmärgi saavutamiseks tuleks alustada seadusandlike meetmetega, sest konkreetsed meetmed saab rajada ainult tugevatele õigusaktidele; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et õigusakte tuleb aktiivselt rakendada;

| 53. | toonitab asjaolu, et kõikide liikmesriikide ametiasutustel on positiivne kohustus ära hoida vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste rikkumisi ja et kõnealuste rikkumistega kokku puutudes ei saa nad jääda erapooletuks, vaid peaksid võtma vajalikke õiguslikke, hariduslikke ja poliitilisi meetmeid; tunneb heameelt karistusseadustiku muutmise üle 2011. aastal, et ära hoida äärmusrühmituste roma kogukonna hirmutamise kampaaniaid – muudatuste alusel on võimalik määrata kuni kolmeaastane vanglakaristus rahvusliku, etnilise, rassilise või usukogukonna liikmes hirmu tekitava nn provotseeriva ebasotsiaalse käitumise eest; tunnistab Ungari valitsuse olulist rolli romade kaasamise riiklike strateegiate Euroopa raamistiku loomisel Ungari eesistumisperioodil 2011. aastal; |
| --- | --- |

53.

toonitab asjaolu, et kõikide liikmesriikide ametiasutustel on positiivne kohustus ära hoida vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste rikkumisi ja et kõnealuste rikkumistega kokku puutudes ei saa nad jääda erapooletuks, vaid peaksid võtma vajalikke õiguslikke, hariduslikke ja poliitilisi meetmeid; tunneb heameelt karistusseadustiku muutmise üle 2011. aastal, et ära hoida äärmusrühmituste roma kogukonna hirmutamise kampaaniaid – muudatuste alusel on võimalik määrata kuni kolmeaastane vanglakaristus rahvusliku, etnilise, rassilise või usukogukonna liikmes hirmu tekitava nn provotseeriva ebasotsiaalse käitumise eest; tunnistab Ungari valitsuse olulist rolli romade kaasamise riiklike strateegiate Euroopa raamistiku loomisel Ungari eesistumisperioodil 2011. aastal;

| 54. | märgib murelikult, et õiguskorras on tehtud korduvalt muudatusi, millega piiratakse homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi, näiteks püüdes jätta samast soost paarid ja nende lapsed, kuid ka muud perekonna erivormid uue põhiseaduses kasutatavast perekonna määratlusest välja; rõhutab, et see on vastuolus Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutise kohtupraktikaga ja nii õhutatakse homo-, bi- ja transseksuaalide vastast sallimatust; |
| --- | --- |

54.

märgib murelikult, et õiguskorras on tehtud korduvalt muudatusi, millega piiratakse homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi, näiteks püüdes jätta samast soost paarid ja nende lapsed, kuid ka muud perekonna erivormid uue põhiseaduses kasutatavast perekonna määratlusest välja; rõhutab, et see on vastuolus Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutise kohtupraktikaga ja nii õhutatakse homo-, bi- ja transseksuaalide vastast sallimatust;

| 55. | peab kiiduväärseks asjaolu, et neljanda parandusega võeti Ungari põhiseadusesse sätted, mille kohaselt püüab Ungari võimaldada igale isikule inimväärse eluaseme ja juurdepääsu avalikele teenustele, ning milles lubatakse ka seda, et riik ja kohalikud omavalitsused aitavad luua inimväärse eluaseme jaoks vajalikke tingimusi, püüdes leida elukoha kõikidele kodututele isikutele; väljendab siiski muret seoses tõsiasjaga, et avaliku korra ja julgeoleku, rahvatervise ning kultuuriliste väärtuste kaitseks võib parlamendi või kohaliku omavalitsuse otsusega tunnistada ebaseaduslikuks avaliku ruumi kasutamise alalise elukohana, pidades silmas sellise avaliku ruumi konkreetset osa, see aga võib tuua kaasa kodutuse käsitlemise kriminaalõigustiku alusel; tuletab meelde, et Ungari konstitutsioonikohtu otsuse kohaselt on pisikuritegude seaduse samaväärsed sätted vastuolus inimväärikusega ja seega ka põhiseadusega; |
| --- | --- |

55.

peab kiiduväärseks asjaolu, et neljanda parandusega võeti Ungari põhiseadusesse sätted, mille kohaselt püüab Ungari võimaldada igale isikule inimväärse eluaseme ja juurdepääsu avalikele teenustele, ning milles lubatakse ka seda, et riik ja kohalikud omavalitsused aitavad luua inimväärse eluaseme jaoks vajalikke tingimusi, püüdes leida elukoha kõikidele kodututele isikutele; väljendab siiski muret seoses tõsiasjaga, et avaliku korra ja julgeoleku, rahvatervise ning kultuuriliste väärtuste kaitseks võib parlamendi või kohaliku omavalitsuse otsusega tunnistada ebaseaduslikuks avaliku ruumi kasutamise alalise elukohana, pidades silmas sellise avaliku ruumi konkreetset osa, see aga võib tuua kaasa kodutuse käsitlemise kriminaalõigustiku alusel; tuletab meelde, et Ungari konstitutsioonikohtu otsuse kohaselt on pisikuritegude seaduse samaväärsed sätted vastuolus inimväärikusega ja seega ka põhiseadusega;

Usu- ja veendumusvabadus ning kirikute tunnustamine

| 56. | märgib murega, et neljanda parandusega põhiseadusesse sisse viidud muudatused annavad parlamendile õiguse tunnustada teatavaid usutegevusega seotud organisatsioone kirikutena, kasutades selleks alusseadusi, kusjuures parlamendil ei ole põhiseaduse alusel kohustust sellisest tunnustamisest keeldumist põhjendada – nii võidakse aga kahjustada riigi kohustust jääda usu- ja veendumusküsimustes neutraalseks ja erapooletuks; |
| --- | --- |

56.

märgib murega, et neljanda parandusega põhiseadusesse sisse viidud muudatused annavad parlamendile õiguse tunnustada teatavaid usutegevusega seotud organisatsioone kirikutena, kasutades selleks alusseadusi, kusjuures parlamendil ei ole põhiseaduse alusel kohustust sellisest tunnustamisest keeldumist põhjendada – nii võidakse aga kahjustada riigi kohustust jääda usu- ja veendumusküsimustes neutraalseks ja erapooletuks;

Järeldus

| 57. | kinnitab, et peab äärmiselt oluliseks kõikide liikmesriikide võrdsuse põhimõtte austamist; keeldub liikmesriikide kohtlemisest eri alustel; rõhutab, et samaväärseid olukordi või õigusraamistikke ja sätteid tuleks hinnata ühtmoodi; on arvamusel, et ainult seaduste muutmist ja vastuvõtmist ei saa pidada aluslepingutes sätestatud väärtustega vastuolus olevaks; palub, et komisjon määraks kindlaks ELi õigusele mittevastavuse juhtumid ning et Euroopa Kohus mõistaks kõikide selliste juhtumite üle kohut; |
| --- | --- |

57.

kinnitab, et peab äärmiselt oluliseks kõikide liikmesriikide võrdsuse põhimõtte austamist; keeldub liikmesriikide kohtlemisest eri alustel; rõhutab, et samaväärseid olukordi või õigusraamistikke ja sätteid tuleks hinnata ühtmoodi; on arvamusel, et ainult seaduste muutmist ja vastuvõtmist ei saa pidada aluslepingutes sätestatud väärtustega vastuolus olevaks; palub, et komisjon määraks kindlaks ELi õigusele mittevastavuse juhtumid ning et Euroopa Kohus mõistaks kõikide selliste juhtumite üle kohut;

| 58. | järeldab eelnimetatud põhjustel, et põhiseadusliku ja õigusliku raamistiku väga lühikese aja sees korduvalt muutmise süsteemne ja üldine tendents ning selliste muudatuste sisu ei sobi kokku väärtustega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, artikli 3 lõikes 1 ja artiklis 6, samuti kaldub see kõrvale Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 nimetatud põhimõtetest; on seisukohal, et kui seda suundumust õigeaegselt ja asjakohaselt ei korrigeerita, tekib selge oht, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud põhimõtteid tõsiselt rikutakse; |
| --- | --- |

58.

järeldab eelnimetatud põhjustel, et põhiseadusliku ja õigusliku raamistiku väga lühikese aja sees korduvalt muutmise süsteemne ja üldine tendents ning selliste muudatuste sisu ei sobi kokku väärtustega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, artikli 3 lõikes 1 ja artiklis 6, samuti kaldub see kõrvale Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 nimetatud põhimõtetest; on seisukohal, et kui seda suundumust õigeaegselt ja asjakohaselt ei korrigeerita, tekib selge oht, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud põhimõtteid tõsiselt rikutakse;

III –
     
  soovitused

Preambul

| 59. | kinnitab, et praegune resolutsioon ei puuduta ainult Ungarit, vaid kogu Euroopa Liitu lahutamatu tervikuna, samuti selle demokraatlikku ülesehitust ja arengut pärast 20. sajandi totalitaarsete režiimide langust; märgib, et käesolev resolutsioon puudutab ka Euroopa peret, selle ühiseid väärtusi ja norme, kaasatust ja võimet osaleda dialoogis, vajadust rakendada aluslepinguid, millega kõik liikmesriigid on vabatahtlikult ühinenud, vastastikust abi ja usaldust, mida liidul, selle kodanikel ja liikmesriikidel peab olema, kui tahetakse, et need lepingud ei jääks vaid sõnadeks, vaid õiguslikuks aluseks tõelisele, õiglasele ja avatud Euroopale, kus austatakse põhiõigusi; |
| --- | --- |

59.

kinnitab, et praegune resolutsioon ei puuduta ainult Ungarit, vaid kogu Euroopa Liitu lahutamatu tervikuna, samuti selle demokraatlikku ülesehitust ja arengut pärast 20. sajandi totalitaarsete režiimide langust; märgib, et käesolev resolutsioon puudutab ka Euroopa peret, selle ühiseid väärtusi ja norme, kaasatust ja võimet osaleda dialoogis, vajadust rakendada aluslepinguid, millega kõik liikmesriigid on vabatahtlikult ühinenud, vastastikust abi ja usaldust, mida liidul, selle kodanikel ja liikmesriikidel peab olema, kui tahetakse, et need lepingud ei jääks vaid sõnadeks, vaid õiguslikuks aluseks tõelisele, õiglasele ja avatud Euroopale, kus austatakse põhiõigusi;

| 60. | jagab ettekujutust liidust, mis ei oleks ainult demokraatlike riikide liit, vaid ka demokraatia liit, mis põhineb pluralistlikel ühiskondadel, kus on esikohal inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine; |
| --- | --- |

60.

jagab ettekujutust liidust, mis ei oleks ainult demokraatlike riikide liit, vaid ka demokraatia liit, mis põhineb pluralistlikel ühiskondadel, kus on esikohal inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine;

| 61. | kinnitab, et kuigi majandusliku ja sotsiaalse kriisi aegadel võidakse järele anda kiusatusele ignoreerida konstitutsioonilisi põhimõtteid, on konstitutsiooniliste institutsioonide usaldusväärsusel ja töökindlusel majandus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitika ning sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel keskne roll; |
| --- | --- |

61.

kinnitab, et kuigi majandusliku ja sotsiaalse kriisi aegadel võidakse järele anda kiusatusele ignoreerida konstitutsioonilisi põhimõtteid, on konstitutsiooniliste institutsioonide usaldusväärsusel ja töökindlusel majandus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitika ning sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel keskne roll;

Üleskutse kõikidele liikmesriikidele

| 62. | kutsub liikmesriike üles täitma viivitamatult oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi austada, tagada, kaitsta ja edendada liidu ühiseid väärtusi, mis on vältimatu eeltingimus demokraatia ja seega ka liidu kodakondsuse sisuliseks austamiseks ning vastastikuse usalduse kultuuri ülesehitamiseks, mis võimaldab tõhusat piiriülest koostööd ja tõelist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike üles täitma viivitamatult oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi austada, tagada, kaitsta ja edendada liidu ühiseid väärtusi, mis on vältimatu eeltingimus demokraatia ja seega ka liidu kodakondsuse sisuliseks austamiseks ning vastastikuse usalduse kultuuri ülesehitamiseks, mis võimaldab tõhusat piiriülest koostööd ja tõelist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala;

| 63. | on seisukohal, et kõikide liikmesriikide ning liidu institutsioonide moraalne ja õiguslik kohustus on kaitsta Euroopa väärtusi, mis on sätestatud aluslepingutes, põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millele on alla kirjutanud kõik liikmesriigid ja millega EL varsti liitub; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et kõikide liikmesriikide ning liidu institutsioonide moraalne ja õiguslik kohustus on kaitsta Euroopa väärtusi, mis on sätestatud aluslepingutes, põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millele on alla kirjutanud kõik liikmesriigid ja millega EL varsti liitub;

| 64. | kutsub riikide parlamente üles tegema põhiväärtustele vastavuse jälgimiseks suuremaid jõupingutusi ja mõistma hukka kõik võimalikud kõrvalekalded kõnealustest väärtustest ELi piires, eesmärgiga säilitada liidu usaldusväärsus kolmandate riikide ees, sest see põhineb tõsidusel, millega liit ja tema liikmesriigid suhtuvad põhialusteks valitud väärtustesse; |
| --- | --- |

64.

kutsub riikide parlamente üles tegema põhiväärtustele vastavuse jälgimiseks suuremaid jõupingutusi ja mõistma hukka kõik võimalikud kõrvalekalded kõnealustest väärtustest ELi piires, eesmärgiga säilitada liidu usaldusväärsus kolmandate riikide ees, sest see põhineb tõsidusel, millega liit ja tema liikmesriigid suhtuvad põhialusteks valitud väärtustesse;

| 65. | ootab kõikidelt liikmesriikidelt vajalike meetmete võtmist, eelkõige Euroopa Liidu Nõukogus, et aidata lojaalselt kaasa liidu väärtuste edendamisele ja teha nende järgimise järelevalvel koostööd parlamendi ja komisjoniga, eelkõige lõikes 85 osutatud artikli 2 kolmepoolse kohtumise raamistikus; |
| --- | --- |

65.

ootab kõikidelt liikmesriikidelt vajalike meetmete võtmist, eelkõige Euroopa Liidu Nõukogus, et aidata lojaalselt kaasa liidu väärtuste edendamisele ja teha nende järgimise järelevalvel koostööd parlamendi ja komisjoniga, eelkõige lõikes 85 osutatud artikli 2 kolmepoolse kohtumise raamistikus;

Üleskutse Euroopa Ülemkogule

| 66. | tuletab Euroopa Ülemkogule meelde tema kohustusi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames; |
| --- | --- |

66.

tuletab Euroopa Ülemkogule meelde tema kohustusi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames;

| 67. | märgib pettumusega, et Euroopa Ülemkogu on ainus jätkuvalt vaikiv ELi poliitiline institutsioon, kuigi komisjon, parlament, Euroopa Nõukogu, OSCE ja isegi USA valitsus on väljendanud muret olukorra pärast Ungaris; |
| --- | --- |

67.

märgib pettumusega, et Euroopa Ülemkogu on ainus jätkuvalt vaikiv ELi poliitiline institutsioon, kuigi komisjon, parlament, Euroopa Nõukogu, OSCE ja isegi USA valitsus on väljendanud muret olukorra pärast Ungaris;

| 68. | on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu ei saa jääda tegevusetuks, kui üks liikmesriikidest rikub põhiõigusi või rakendab muudatusi, mis võivad ebasoodsalt mõjutada õigusriigi põhimõtte järgimist selles riigis ja seetõttu ka kogu Euroopa Liidus laiemalt, ning eelkõige juhul, kui seeläbi võib sattuda ohtu vastastikune usaldus õigussüsteemi ja õigusalasesse koostöösse, sest see kahjustaks kogu liitu; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu ei saa jääda tegevusetuks, kui üks liikmesriikidest rikub põhiõigusi või rakendab muudatusi, mis võivad ebasoodsalt mõjutada õigusriigi põhimõtte järgimist selles riigis ja seetõttu ka kogu Euroopa Liidus laiemalt, ning eelkõige juhul, kui seeläbi võib sattuda ohtu vastastikune usaldus õigussüsteemi ja õigusalasesse koostöösse, sest see kahjustaks kogu liitu;

| 69. | kutsub Euroopa Ülemkogu eesistujat üles teavitama parlamenti oma hinnangust olukorrale; |
| --- | --- |

69.

kutsub Euroopa Ülemkogu eesistujat üles teavitama parlamenti oma hinnangust olukorrale;

Soovitused komisjonile

| 70. | kutsub komisjoni, kes on aluslepingute täitmise järelevalvaja ja liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamise eest vastutav organ, üles tegema Euroopa Liidu Kohtu järelevalve all järgmist:






  — | andma parlamendile oma hinnangu uue põhiseaduse neljanda paranduse ja selle mõju kohta ELi piires tehtavale koostööle; |
| --- | --- | --- |

70.

kutsub komisjoni, kes on aluslepingute täitmise järelevalvaja ja liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise tagamise eest vastutav organ, üles tegema Euroopa Liidu Kohtu järelevalve all järgmist:

—

andma parlamendile oma hinnangu uue põhiseaduse neljanda paranduse ja selle mõju kohta ELi piires tehtavale koostööle;

| — | tagama kindlameelselt Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühiste põhiväärtuste ja õiguste järgimise, kuna nende rikkumised kõigutavad liidu enda aluseid ja liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust; |
| --- | --- |

—

tagama kindlameelselt Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühiste põhiväärtuste ja õiguste järgimise, kuna nende rikkumised kõigutavad liidu enda aluseid ja liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust;

| — | alustama objektiivset uurimist ja rikkumismenetlust kohe, kui tal on põhjust arvata, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust või rikub eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

—

alustama objektiivset uurimist ja rikkumismenetlust kohe, kui tal on põhjust arvata, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust või rikub eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi;

| — | vältima liikmesriikide kohtlemist eri alustel ning hoolitsema selle eest, et kõiki sarnases olukorras liikmesriike koheldakse samaväärselt, austades täielikult põhimõtet, et liikmesriigid on aluslepingute ees võrdsed; |
| --- | --- |

—

vältima liikmesriikide kohtlemist eri alustel ning hoolitsema selle eest, et kõiki sarnases olukorras liikmesriike koheldakse samaväärselt, austades täielikult põhimõtet, et liikmesriigid on aluslepingute ees võrdsed;

| — | keskenduma mitte üksnes ELi õiguse konkreetsete rikkumiste heastamisele eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel, vaid reageerima nõuetekohaselt liikmesriigi konstitutsioonilise ja õigussüsteemi ning -tava süstemaatilisele muutmisele, kus mitmed ja korduvad rikkumised toovad kahjuks kaasa õiguskindlusetuse, mis ei vasta enam Euroopa Liidu lepingu artikli 2 nõuetele; |
| --- | --- |

—

keskenduma mitte üksnes ELi õiguse konkreetsete rikkumiste heastamisele eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel, vaid reageerima nõuetekohaselt liikmesriigi konstitutsioonilise ja õigussüsteemi ning -tava süstemaatilisele muutmisele, kus mitmed ja korduvad rikkumised toovad kahjuks kaasa õiguskindlusetuse, mis ei vasta enam Euroopa Liidu lepingu artikli 2 nõuetele;

| — | võtma omaks laiaulatuslikuma lähenemisviisi, et tegeleda põhiväärtuste tõsise rikkumise võimaliku ohuga asjaomases liikmesriigis juba varases etapis ja alustada viivitamata struktureeritud poliitilist dialoogi asjaomase liikmesriigi ja teiste ELi institutsioonidega; seda struktureeritud poliitilist dialoogi tuleks koordineerida komisjoni kõrgeimal poliitilisel tasandil ja sellel peaks olema selge mõju asjaomase liikmesriigi ja komisjoni läbirääkimiste spektrile tervikuna erinevates ELi valdkondades; |
| --- | --- |

—

võtma omaks laiaulatuslikuma lähenemisviisi, et tegeleda põhiväärtuste tõsise rikkumise võimaliku ohuga asjaomases liikmesriigis juba varases etapis ja alustada viivitamata struktureeritud poliitilist dialoogi asjaomase liikmesriigi ja teiste ELi institutsioonidega; seda struktureeritud poliitilist dialoogi tuleks koordineerida komisjoni kõrgeimal poliitilisel tasandil ja sellel peaks olema selge mõju asjaomase liikmesriigi ja komisjoni läbirääkimiste spektrile tervikuna erinevates ELi valdkondades;

| — | looma kohe, kui Euroopa Liidu lepingu artikli 2 rikkumise oht on kindlaks tehtud, nn Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kriisitegevuskava, st liidu väärtuste seiremehhanismi, mis eeldab komisjoni äärmist prioriseerimist ja kiiret reageerimist, mida koordineeritakse kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ja võetakse täielikult arvesse ELi eri poliitikavaldkondades, kuni Euroopa Liidu lepingu artikli 2 sätteid jälle täielikult täidetakse ning artikli rikkumise oht on möödas (sellisele mehhanismile osutatakse ka komisjoni presidendile saadetud nelja liikmesriigi välisministrite kirjas, milles tõstatatakse vajadus töötada põhiväärtuste kaitseks välja uus ja tulemuslikum meetod, et rõhutada rohkem õigusriigi põhimõtte järgimise kultuuri, mida on puudutatud ka nõukogu 6. ja 7. juuni 2013. aasta järeldustes, milles käsitletakse põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet ning komisjoni 2012. aasta aruannet Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta); |
| --- | --- |

—

looma kohe, kui Euroopa Liidu lepingu artikli 2 rikkumise oht on kindlaks tehtud, nn Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kriisitegevuskava, st liidu väärtuste seiremehhanismi, mis eeldab komisjoni äärmist prioriseerimist ja kiiret reageerimist, mida koordineeritakse kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ja võetakse täielikult arvesse ELi eri poliitikavaldkondades, kuni Euroopa Liidu lepingu artikli 2 sätteid jälle täielikult täidetakse ning artikli rikkumise oht on möödas (sellisele mehhanismile osutatakse ka komisjoni presidendile saadetud nelja liikmesriigi välisministrite kirjas, milles tõstatatakse vajadus töötada põhiväärtuste kaitseks välja uus ja tulemuslikum meetod, et rõhutada rohkem õigusriigi põhimõtte järgimise kultuuri, mida on puudutatud ka nõukogu 6. ja 7. juuni 2013. aasta järeldustes, milles käsitletakse põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet ning komisjoni 2012. aasta aruannet Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta);

| — | pidama asjaomase liikmesriigi teenistustega tehnilisel tasandil kohtumisi, kuid mitte lõpetama läbirääkimisi muudes poliitikavaldkondades kui Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 seotud teemad, kuni on tagatud täielik vastavus Euroopa Liidu lepingu artiklile 2; |
| --- | --- |

—

pidama asjaomase liikmesriigi teenistustega tehnilisel tasandil kohtumisi, kuid mitte lõpetama läbirääkimisi muudes poliitikavaldkondades kui Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 seotud teemad, kuni on tagatud täielik vastavus Euroopa Liidu lepingu artiklile 2;

| — | kohaldama horisontaalset lähenemisviisi, millesse oleks kaasatud kõik komisjoni asjaomased talitused, et tagada õigusriigi põhimõtte austamine kõikides valdkondades, kaasa arvatud majandus- ja sotsiaalsektor; |
| --- | --- |

—

kohaldama horisontaalset lähenemisviisi, millesse oleks kaasatud kõik komisjoni asjaomased talitused, et tagada õigusriigi põhimõtte austamine kõikides valdkondades, kaasa arvatud majandus- ja sotsiaalsektor;

| — | rakendama ning vajaduse korral ajakohastama oma 2003. aasta teatist, milles käsitletakse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 (COM(2003)0606), ning koostama üksikasjaliku ettepaneku kiire ja sõltumatu järelevalvemehhanismi ja varajase hoiatuse süsteemi loomiseks; |
| --- | --- |

—

rakendama ning vajaduse korral ajakohastama oma 2003. aasta teatist, milles käsitletakse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7 (COM(2003)0606), ning koostama üksikasjaliku ettepaneku kiire ja sõltumatu järelevalvemehhanismi ja varajase hoiatuse süsteemi loomiseks;

| — | jälgima korrapäraselt Euroopa õigusel rajaneva ala korralikku toimimist ja võtma meetmeid, kui kohtusüsteemi sõltumatus satub mis tahes liikmesriigis ohtu, tehes seda eesmärgiga vältida riikide kohtuasutuste vastastikuse usalduse nõrgenemist, mis tekitaks vältimatult tõkkeid vastastikust tunnustamist ja piiriülest koostööd käsitlevate ELi vahendite nõuetekohasel kohaldamisel; |
| --- | --- |

—

jälgima korrapäraselt Euroopa õigusel rajaneva ala korralikku toimimist ja võtma meetmeid, kui kohtusüsteemi sõltumatus satub mis tahes liikmesriigis ohtu, tehes seda eesmärgiga vältida riikide kohtuasutuste vastastikuse usalduse nõrgenemist, mis tekitaks vältimatult tõkkeid vastastikust tunnustamist ja piiriülest koostööd käsitlevate ELi vahendite nõuetekohasel kohaldamisel;

| — | kindlustama, et liikmesriigid tagavad põhiõiguste harta nõuetekohase rakendamise nii seoses massiteabevahendite mitmekesisusega kui ka võrdse juurdepääsuga teabele; |
| --- | --- |

—

kindlustama, et liikmesriigid tagavad põhiõiguste harta nõuetekohase rakendamise nii seoses massiteabevahendite mitmekesisusega kui ka võrdse juurdepääsuga teabele;

| — | jälgima läbipaistvat ja õiglast meedia rahastamist, riiklikku reklaami ja sponsorvahendite paigutamist tagavate eeskirjade tõhusat rakendamist, et need ei häiriks kindlasti teabe- ja sõnavabadust, mitmekesisust või meedia valitud toimetuslikku suunda; |
| --- | --- |

—

jälgima läbipaistvat ja õiglast meedia rahastamist, riiklikku reklaami ja sponsorvahendite paigutamist tagavate eeskirjade tõhusat rakendamist, et need ei häiriks kindlasti teabe- ja sõnavabadust, mitmekesisust või meedia valitud toimetuslikku suunda;

| — | võtma asjakohaseid, õigeaegseid, proportsionaalseid ja järjestikusi meetmeid, kui tekivad kahtlused sõna- ja teabevabaduse, meediavabaduse ja mitmekesisuse suhtes ELis ja liikmesriikides, analüüsides eelnevalt üksikasjalikult ja hoolikalt olukorda ja lahendamist vajavaid probleeme ja parimaid viise nendega tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

võtma asjakohaseid, õigeaegseid, proportsionaalseid ja järjestikusi meetmeid, kui tekivad kahtlused sõna- ja teabevabaduse, meediavabaduse ja mitmekesisuse suhtes ELis ja liikmesriikides, analüüsides eelnevalt üksikasjalikult ja hoolikalt olukorda ja lahendamist vajavaid probleeme ja parimaid viise nendega tegelemiseks;

| — | tegelema nende küsimustega audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi rakendamise raames, et parandada koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel, esitades võimalikult peatselt kõnealuse direktiivi ning eelkõige selle artiklite 29 ja 30 läbivaadatud ning muudetud versiooni; |
| --- | --- |

—

tegelema nende küsimustega audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi rakendamise raames, et parandada koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel, esitades võimalikult peatselt kõnealuse direktiivi ning eelkõige selle artiklite 29 ja 30 läbivaadatud ning muudetud versiooni;

| — | jätkama Ungari valitsusega peetavat dialoogi selle üle, kas põhiseaduse neljanda paranduse uus säte, millega võimaldatakse Ungari valitsusel kehtestada eraldi maks Euroopa Liidu Kohtu otsuste rakendamiseks, kui nende otsustega kaasnevad maksekohustused ning kui riigieelarves puuduvad piisavad vahendid ja valitsemissektori võlg ületab poole sisemajanduse koguproduktist, on vastavuses ELi õigusega, ja soovitama piisavaid meetmeid, millega hoida ära Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte võimalik rikkumine; |
| --- | --- |

—

jätkama Ungari valitsusega peetavat dialoogi selle üle, kas põhiseaduse neljanda paranduse uus säte, millega võimaldatakse Ungari valitsusel kehtestada eraldi maks Euroopa Liidu Kohtu otsuste rakendamiseks, kui nende otsustega kaasnevad maksekohustused ning kui riigieelarves puuduvad piisavad vahendid ja valitsemissektori võlg ületab poole sisemajanduse koguproduktist, on vastavuses ELi õigusega, ja soovitama piisavaid meetmeid, millega hoida ära Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte võimalik rikkumine;

| 71. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa Liidu eelseisva ühinemisega Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga kinnitatakse veel kord Euroopa Liidu õiguse uut struktuuri, st struktuuri, milles keskendutakse senisest rohkem inimõigustele ja antakse seega komisjonile kui aluslepingute järgimise valvurile selles valdkonnas suurem vastutus; |
| --- | --- |

71.

tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa Liidu eelseisva ühinemisega Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga kinnitatakse veel kord Euroopa Liidu õiguse uut struktuuri, st struktuuri, milles keskendutakse senisest rohkem inimõigustele ja antakse seega komisjonile kui aluslepingute järgimise valvurile selles valdkonnas suurem vastutus;

Soovitused Ungari ametiasutustele

| 72. | nõuab tungivalt, et Ungari ametiasutused rakendaksid võimalikult kiiresti kõiki meetmeid, mida peab vajalikuks Euroopa Komisjon kui aluslepingute täitmise tagaja, et järgida täielikult ELi õigust ja Ungari konstitutsioonikohtu otsuseid, ning nõuab tungivalt, et Ungari ametiasutused rakendaksid võimalikult kiiresti õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kaitsmiseks esitatud järgmisi soovitusi, mis on kooskõlas Veneetsia komisjoni, Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste organite soovitustega ning mille eesmärk on õigusriigi põhimõtte täielik järgimine ja selle peamiste tingimuste täitmine seoses põhiseadusliku korra, kontrolli- ja tasakaalusüsteemi ning kohtusüsteemi sõltumatusega, aga ka põhiõiguste (sh sõna-, meedia-, usu- ja veendumusvabadus, vähemuste kaitse, meetmed diskrimineerimise vastu võitlemiseks ning õigus omandile) kindlate tagatistega: |
| --- | --- |

72.

nõuab tungivalt, et Ungari ametiasutused rakendaksid võimalikult kiiresti kõiki meetmeid, mida peab vajalikuks Euroopa Komisjon kui aluslepingute täitmise tagaja, et järgida täielikult ELi õigust ja Ungari konstitutsioonikohtu otsuseid, ning nõuab tungivalt, et Ungari ametiasutused rakendaksid võimalikult kiiresti õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kaitsmiseks esitatud järgmisi soovitusi, mis on kooskõlas Veneetsia komisjoni, Euroopa Nõukogu ja muude rahvusvaheliste organite soovitustega ning mille eesmärk on õigusriigi põhimõtte täielik järgimine ja selle peamiste tingimuste täitmine seoses põhiseadusliku korra, kontrolli- ja tasakaalusüsteemi ning kohtusüsteemi sõltumatusega, aga ka põhiõiguste (sh sõna-, meedia-, usu- ja veendumusvabadus, vähemuste kaitse, meetmed diskrimineerimise vastu võitlemiseks ning õigus omandile) kindlate tagatistega:

Põhiseadus:

| — | taastada täielikult põhiseaduse ülimuslikkus, kõrvaldades sellest sätted, mis konstitutsioonikohus tunnistas põhiseadusevastaseks; |
| --- | --- |

—

taastada täielikult põhiseaduse ülimuslikkus, kõrvaldades sellest sätted, mis konstitutsioonikohus tunnistas põhiseadusevastaseks;

| — | vähendada alusseaduste pidevat kasutamist, et jätta sellised valdkonnad nagu pere-, sotsiaal-, maksu- ja eelarvepoliitika tavaseadusandluse ja enamusotsuste kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

—

vähendada alusseaduste pidevat kasutamist, et jätta sellised valdkonnad nagu pere-, sotsiaal-, maksu- ja eelarvepoliitika tavaseadusandluse ja enamusotsuste kohaldamisalasse;

| — | rakendada Veneetsia komisjoni soovitusi ning vaadata eelkõige läbi nende poliitikavaldkondade valim, mille otsuste langetamiseks on vaja kvalifitseeritud häälteenamust, et tagada ka tulevaste valimiste tähenduslikkus; |
| --- | --- |

—

rakendada Veneetsia komisjoni soovitusi ning vaadata eelkõige läbi nende poliitikavaldkondade valim, mille otsuste langetamiseks on vaja kvalifitseeritud häälteenamust, et tagada ka tulevaste valimiste tähenduslikkus;

| — | tagada tegus parlamentaarne süsteem, milles austatakse ka opositsioonijõude ning jäetakse mõistlikult aega tõeliseks enamuse ja opositsiooni vaheliseks aruteluks ja laiema üldsuse osalemiseks seadusandlikus menetluses; |
| --- | --- |

—

tagada tegus parlamentaarne süsteem, milles austatakse ka opositsioonijõude ning jäetakse mõistlikult aega tõeliseks enamuse ja opositsiooni vaheliseks aruteluks ja laiema üldsuse osalemiseks seadusandlikus menetluses;

| — | tagada kõigi parlamendiparteide võimalikult ulatuslik osalemine põhiseaduslikus protsessis, kuigi vastav erienamus kuulub ainult valitsuskoalitsioonile; |
| --- | --- |

—

tagada kõigi parlamendiparteide võimalikult ulatuslik osalemine põhiseaduslikus protsessis, kuigi vastav erienamus kuulub ainult valitsuskoalitsioonile;

Kontrolli- ja tasakaalusüsteem:

| — | taastada täielikult konstitutsioonikohtu eesõigused põhiseaduse kaitse kõrgeima organina ning seega ka põhiseaduse ülimuslikkus, kõrvaldades sellest sätted, millega piiratakse konstitutsioonikohtu õigust vaadata läbi põhiseaduse mis tahes paranduste põhiseaduslikkus ning konstitutsioonikohtu kahe kümnendi pikkuse kohtupraktika tühistamine; taastada konstitutsioonikohtu õigus vaadata läbi kõiki õigusakte ilma igasuguse erandita, et tasakaalustada parlamendi ja täitevvõimu tegevust ning tagada täielik kohtulik läbivaatamine; sellist kohtulikku ja põhiseaduslikku läbivaatamist võib eri liikmesriikides rakendada erinevalt, sõltuvalt iga riigi põhiseaduslike traditsioonide eripärast, ent kui konstitutsioonikohus on olemas (nagu Ungaris, mille konstitutsioonikohus on kommunistlike režiimide languse järel endale Euroopa kõrgeimate kohtuinstantside seas kiiresti nime teinud), ei tohiks selle suhtes võtta meetmeid, mille eesmärk on selle pädevuse vähendamine ja seeläbi ka õigusriigi põhimõtte kõigutamine; |
| --- | --- |

—

taastada täielikult konstitutsioonikohtu eesõigused põhiseaduse kaitse kõrgeima organina ning seega ka põhiseaduse ülimuslikkus, kõrvaldades sellest sätted, millega piiratakse konstitutsioonikohtu õigust vaadata läbi põhiseaduse mis tahes paranduste põhiseaduslikkus ning konstitutsioonikohtu kahe kümnendi pikkuse kohtupraktika tühistamine; taastada konstitutsioonikohtu õigus vaadata läbi kõiki õigusakte ilma igasuguse erandita, et tasakaalustada parlamendi ja täitevvõimu tegevust ning tagada täielik kohtulik läbivaatamine; sellist kohtulikku ja põhiseaduslikku läbivaatamist võib eri liikmesriikides rakendada erinevalt, sõltuvalt iga riigi põhiseaduslike traditsioonide eripärast, ent kui konstitutsioonikohus on olemas (nagu Ungaris, mille konstitutsioonikohus on kommunistlike režiimide languse järel endale Euroopa kõrgeimate kohtuinstantside seas kiiresti nime teinud), ei tohiks selle suhtes võtta meetmeid, mille eesmärk on selle pädevuse vähendamine ja seeläbi ka õigusriigi põhimõtte kõigutamine;

| — | taastada võimalus toetuda kohtusüsteemis uue põhiseaduse jõustumisele eelnenud kohtupraktikale, eelkõige põhiõiguste valdkonnas (12); |
| --- | --- |

—

taastada võimalus toetuda kohtusüsteemis uue põhiseaduse jõustumisele eelnenud kohtupraktikale, eelkõige põhiõiguste valdkonnas (12);

| — | taotleda konstitutsioonikohtu liikmete valimisel konsensust ja opositsiooni sisulist osalemist ning tagada, et kohtu liikmed oleksid poliitilisest mõjust vabad; |
| --- | --- |

—

taotleda konstitutsioonikohtu liikmete valimisel konsensust ja opositsiooni sisulist osalemist ning tagada, et kohtu liikmed oleksid poliitilisest mõjust vabad;

| — | taastada eelarvevaldkonnas parlamendi eelisõigused ja tagada sel viisil eelarvealaste otsuste täielik demokraatlik õiguspärasus, lõpetades parlamendi volituste piiramise parlamendivälise eelarvenõukogu poolt; |
| --- | --- |

—

taastada eelarvevaldkonnas parlamendi eelisõigused ja tagada sel viisil eelarvealaste otsuste täielik demokraatlik õiguspärasus, lõpetades parlamendi volituste piiramise parlamendivälise eelarvenõukogu poolt;

| — | teha koostööd Euroopa Liidu institutsioonidega, et tagada riigi julgeolekut käsitleva uue seaduse sätete kooskõla selliste aluspõhimõtetega nagu võimude lahusus, kohtusüsteemi sõltumatus, era- ja perekonnaelu austamine ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile; |
| --- | --- |

—

teha koostööd Euroopa Liidu institutsioonidega, et tagada riigi julgeolekut käsitleva uue seaduse sätete kooskõla selliste aluspõhimõtetega nagu võimude lahusus, kohtusüsteemi sõltumatus, era- ja perekonnaelu austamine ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile;

| — | täpsustada, kuidas kavatsevad Ungari ametiasutused heastada kõrgemate ametnike ennetähtaegse ametist vabastamise, eesmärgiga tagada andmekaitseasutuse institutsiooniline sõltumatus; |
| --- | --- |

—

täpsustada, kuidas kavatsevad Ungari ametiasutused heastada kõrgemate ametnike ennetähtaegse ametist vabastamise, eesmärgiga tagada andmekaitseasutuse institutsiooniline sõltumatus;

Kohtusüsteemi sõltumatus:

| — | tagada täielikult kohtute sõltumatus, kindlustades kohtunike puutumatuse ja tagatud ametiaja põhimõtete, kohtute juhtorganite struktuuri ja koosseisu käsitlevate eeskirjade ning konstitutsioonikohtu sõltumatuse tagatiste sätestamise põhiseaduses; |
| --- | --- |

—

tagada täielikult kohtute sõltumatus, kindlustades kohtunike puutumatuse ja tagatud ametiaja põhimõtete, kohtute juhtorganite struktuuri ja koosseisu käsitlevate eeskirjade ning konstitutsioonikohtu sõltumatuse tagatiste sätestamise põhiseaduses;

| — | rakendada kohe ja nõuetekohaselt nii Euroopa Liidu Kohtu eelnimetatud 6. novembri 2012. aasta otsust kui ka Ungari konstitutsioonikohtu otsust, võimaldades ennistada ametist vabastatud kohtunikud, kes seda soovivad, endistele ametikohtadele (kaasa arvatud need kohtute eesistujad, kelle endised ametikohad ei ole enam vabad); |
| --- | --- |

—

rakendada kohe ja nõuetekohaselt nii Euroopa Liidu Kohtu eelnimetatud 6. novembri 2012. aasta otsust kui ka Ungari konstitutsioonikohtu otsust, võimaldades ennistada ametist vabastatud kohtunikud, kes seda soovivad, endistele ametikohtadele (kaasa arvatud need kohtute eesistujad, kelle endised ametikohad ei ole enam vabad);

| — | kehtestada kohtuasjade ümbersuunamise objektiivsed valikukriteeriumid või anda selliste kriteeriumide koostamise volitused riiklikule kohtunõukogule, eesmärgiga tagada, et asjaomastes eeskirjades austataks õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja kohtupidamisele; |
| --- | --- |

—

kehtestada kohtuasjade ümbersuunamise objektiivsed valikukriteeriumid või anda selliste kriteeriumide koostamise volitused riiklikule kohtunõukogule, eesmärgiga tagada, et asjaomastes eeskirjades austataks õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja kohtupidamisele;

| — | rakendada ülejäänud soovitusi, mis on esitatud Veneetsia komisjoni arvamuses CDL-AD(2012)020 kohtusüsteemi käsitlevate alusseaduste kohta, mida muudeti pärast arvamuse CDL-AD(2012)001 vastuvõtmist; |
| --- | --- |

—

rakendada ülejäänud soovitusi, mis on esitatud Veneetsia komisjoni arvamuses CDL-AD(2012)020 kohtusüsteemi käsitlevate alusseaduste kohta, mida muudeti pärast arvamuse CDL-AD(2012)001 vastuvõtmist;

Valimisreform

| — | paluda Veneetsia komisjonil ja OSCE/ODIHRil teostada põhjalikult muudetud seadusliku ja institutsioonilise valimisraamistiku kohta ühine analüüs ning paluda ODIHRil korraldada vajaduste hindamise missioon ning pika- ja lühiajaline valimisvaatlus; |
| --- | --- |

—

paluda Veneetsia komisjonil ja OSCE/ODIHRil teostada põhjalikult muudetud seadusliku ja institutsioonilise valimisraamistiku kohta ühine analüüs ning paluda ODIHRil korraldada vajaduste hindamise missioon ning pika- ja lühiajaline valimisvaatlus;

| — | tagada tasakaalustatud esindatus riiklikus valimiskomisjonis; |
| --- | --- |

—

tagada tasakaalustatud esindatus riiklikus valimiskomisjonis;

Meedia ja mitmekesisus:

| — | täita kohustus jätkata meediavabaduse pikaajalisema perspektiiviga seotud koostöötegevuse arutamist ekspertide tasandil, tuginedes Euroopa Nõukogu 2012. aasta õigusekspertiisi tähtsaimatele ülejäänud soovitustele; |
| --- | --- |

—

täita kohustus jätkata meediavabaduse pikaajalisema perspektiiviga seotud koostöötegevuse arutamist ekspertide tasandil, tuginedes Euroopa Nõukogu 2012. aasta õigusekspertiisi tähtsaimatele ülejäänud soovitustele;

| — | tagada kõikide asjaomaste sidusrühmade, kaasa arvatud meediatöötajate, opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonna õigeaegne ja aktiivne kaasamine demokraatliku ühiskonna toimimise sellist põhiaspekti reguleeriva õigusakti edasisse läbivaatamisse ja selle rakendamisse; |
| --- | --- |

—

tagada kõikide asjaomaste sidusrühmade, kaasa arvatud meediatöötajate, opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonna õigeaegne ja aktiivne kaasamine demokraatliku ühiskonna toimimise sellist põhiaspekti reguleeriva õigusakti edasisse läbivaatamisse ja selle rakendamisse;

| — | täita Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast tulenevat positiivset kohustust kaitsta vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklile 10 sõnavabadust, sest see on demokraatia toimimise üks eeltingimus; |
| --- | --- |

—

täita Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast tulenevat positiivset kohustust kaitsta vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklile 10 sõnavabadust, sest see on demokraatia toimimise üks eeltingimus;

| — | austada, tagada, kaitsta ja edendada sõna- ja teabevabaduse põhiõigust ning meediavabadust ja massiteabevahendite mitmekesisust, hoiduda meediavabadust ning ajakirjanike ja toimetajate sõltumatust ohustavate mehhanismide väljatöötamisest või toetamisest; |
| --- | --- |

—

austada, tagada, kaitsta ja edendada sõna- ja teabevabaduse põhiõigust ning meediavabadust ja massiteabevahendite mitmekesisust, hoiduda meediavabadust ning ajakirjanike ja toimetajate sõltumatust ohustavate mehhanismide väljatöötamisest või toetamisest;

| — | tagada, et kooskõlas sõltumatuse, terviklikkuse, kogemuse ja professionaalsuse, kogu poliitilise ja sotsiaalse spektri esindatuse, õiguskindluse ja järjepidevuse põhimõtetega kehtestatakse objektiivsed, õiguslikult siduvad menetlused ja mehhanismid avalik-õigusliku meedia, haldusnõukogude, meedianõukogude ja reguleerivate asutuste juhtide valimiseks ja ametisse nimetamiseks; |
| --- | --- |

—

tagada, et kooskõlas sõltumatuse, terviklikkuse, kogemuse ja professionaalsuse, kogu poliitilise ja sotsiaalse spektri esindatuse, õiguskindluse ja järjepidevuse põhimõtetega kehtestatakse objektiivsed, õiguslikult siduvad menetlused ja mehhanismid avalik-õigusliku meedia, haldusnõukogude, meedianõukogude ja reguleerivate asutuste juhtide valimiseks ja ametisse nimetamiseks;

| — | anda õiguslikud tagatised allikate konfidentsiaalsuse täieliku kaitse põhimõtte kohta ja järgida rangelt Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast kohtupraktikat; |
| --- | --- |

—

anda õiguslikud tagatised allikate konfidentsiaalsuse täieliku kaitse põhimõtte kohta ja järgida rangelt Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast kohtupraktikat;

| — | tagada, et poliitilist teavet käsitlevate eeskirjadega tagatakse kogu audiovisuaalmeedia sektoris õiglane juurdepääsu eri poliitilistele konkurentidele, arvamustele ja seisukohtadele, eelkõige valimiste ja referendumite korral, et võimaldada kodanikel kujundada oma arvamusi ilma ühe domineeriva arvamusliidriks oleva võimu kohatu mõjutamiseta; |
| --- | --- |

—

tagada, et poliitilist teavet käsitlevate eeskirjadega tagatakse kogu audiovisuaalmeedia sektoris õiglane juurdepääsu eri poliitilistele konkurentidele, arvamustele ja seisukohtadele, eelkõige valimiste ja referendumite korral, et võimaldada kodanikel kujundada oma arvamusi ilma ühe domineeriva arvamusliidriks oleva võimu kohatu mõjutamiseta;

Põhiõiguste, sh vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine

| — | võtta positiivseid ja tulemuslikke meetmeid ja jätkata neid, et tagada kõikide isikute, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute ja kodutute põhiõiguste austamine, ning tagada, et neid rakendavad kõik riiklikud ametiasutused; võtta perekonna määratlust läbi vaadates arvesse, et Euroopa seadusandluses on võetud suund perekonna mõiste määratluse laiendamiseks ning et perekonna piirav määratlus mõjutab negatiivselt nende isikute põhiõigusi, keda uus ja piiravam määratlus ei hõlma; |
| --- | --- |

—

võtta positiivseid ja tulemuslikke meetmeid ja jätkata neid, et tagada kõikide isikute, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute ja kodutute põhiõiguste austamine, ning tagada, et neid rakendavad kõik riiklikud ametiasutused; võtta perekonna määratlust läbi vaadates arvesse, et Euroopa seadusandluses on võetud suund perekonna mõiste määratluse laiendamiseks ning et perekonna piirav määratlus mõjutab negatiivselt nende isikute põhiõigusi, keda uus ja piiravam määratlus ei hõlma;

| — | muuta oma hoiakut, võttes viimaks omaks vastutuse kodutute ja seega haavatavate inimeste eest, nagu on ette nähtud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, millele Ungari on alla kirjutanud (näiteks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta), ning seega pigem edendada põhiõigusi kui rikkuda neid uude põhiseadusesse lisatavate sätetega, mille alusel käsitletakse kodutuid kurjategijatena; |
| --- | --- |

—

muuta oma hoiakut, võttes viimaks omaks vastutuse kodutute ja seega haavatavate inimeste eest, nagu on ette nähtud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, millele Ungari on alla kirjutanud (näiteks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta), ning seega pigem edendada põhiõigusi kui rikkuda neid uude põhiseadusesse lisatavate sätetega, mille alusel käsitletakse kodutuid kurjategijatena;

| — | kutsub Ungari valitsust üles tegema kõik endast oleneva, et tugevdada sotsiaalse dialoogi ja tervikliku konsulteerimise mehhanismi ning tagada sellega seonduvad õigused; |
| --- | --- |

—

kutsub Ungari valitsust üles tegema kõik endast oleneva, et tugevdada sotsiaalse dialoogi ja tervikliku konsulteerimise mehhanismi ning tagada sellega seonduvad õigused;

| — | kutsub Ungari valitsust üles suurendama oma jõupingutusi romade integreerimisel ning kehtestama sihipärased meetmed nende kaitseks; romade vastu suunatud rassistlikke ähvardusi tuleb ühemõtteliselt ja resoluutselt tõrjuda; |
| --- | --- |

—

kutsub Ungari valitsust üles suurendama oma jõupingutusi romade integreerimisel ning kehtestama sihipärased meetmed nende kaitseks; romade vastu suunatud rassistlikke ähvardusi tuleb ühemõtteliselt ja resoluutselt tõrjuda;

Usu- ja veendumusvabadus ning kirikute tunnustamine

| — | kehtestada usuorganisatsioonide kirikutena tunnustamiseks selged, neutraalsed ja erapooletud nõuded ning institutsioonilised menetlused, millega austatakse riigi kohustust jääda eri uskude ja veendumuste suhtes neutraalseks ja erapooletuks, ning luua konstitutsioonikohtu eelnimetatud otsuses nr 6/2013 sätestatud põhiseaduslike nõuete kohaselt tõhusad õiguskaitsevõimalused juhuks, kui tunnustamisest keeldutakse või otsust ei langetata; |
| --- | --- |

—

kehtestada usuorganisatsioonide kirikutena tunnustamiseks selged, neutraalsed ja erapooletud nõuded ning institutsioonilised menetlused, millega austatakse riigi kohustust jääda eri uskude ja veendumuste suhtes neutraalseks ja erapooletuks, ning luua konstitutsioonikohtu eelnimetatud otsuses nr 6/2013 sätestatud põhiseaduslike nõuete kohaselt tõhusad õiguskaitsevõimalused juhuks, kui tunnustamisest keeldutakse või otsust ei langetata;

Soovitused ELi institutsioonidele uue mehhanismi loomiseks Euroopa Liidu lepingu artikli 2 tõhusa jõustamise eesmärgil

| 73. | kordab kiireloomulist vajadust tegeleda nn Kopenhaageni dilemmaga, mis tähendab, et EL on kandidaatriikidega ühiste väärtuste ja normide järgimise osas väga range, aga pärast nende riikide ühinemist ELiga puuduvad tal tõhusad jälgimisvahendid ja sanktsioonid; |
| --- | --- |

73.

kordab kiireloomulist vajadust tegeleda nn Kopenhaageni dilemmaga, mis tähendab, et EL on kandidaatriikidega ühiste väärtuste ja normide järgimise osas väga range, aga pärast nende riikide ühinemist ELiga puuduvad tal tõhusad jälgimisvahendid ja sanktsioonid;

| 74. | nõuab kindlalt, et liikmesriikides hinnataks korrapäraselt liidu põhiväärtuste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte nõuete jätkuvat täitmist, vältides seejuures topeltstandardeid ning pidades meeles, et selline hindamine peab põhinema ühiselt kokku lepitud arusaamal Euroopa põhiseaduslikest ja õiguslikest normidest; nõuab lisaks kindlalt, et sarnaseid olukordi eri liikmesriikides jälgitaks sarnasel viisil, vastasel juhul ei järgita põhimõtet, mille kohaselt on liikmesriikidel aluslepingute ees võrdsed; |
| --- | --- |

74.

nõuab kindlalt, et liikmesriikides hinnataks korrapäraselt liidu põhiväärtuste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte nõuete jätkuvat täitmist, vältides seejuures topeltstandardeid ning pidades meeles, et selline hindamine peab põhinema ühiselt kokku lepitud arusaamal Euroopa põhiseaduslikest ja õiguslikest normidest; nõuab lisaks kindlalt, et sarnaseid olukordi eri liikmesriikides jälgitaks sarnasel viisil, vastasel juhul ei järgita põhimõtet, mille kohaselt on liikmesriikidel aluslepingute ees võrdsed;

| 75. | nõuab liidu institutsioonide ja teiste rahvusvaheliste organite tihedamat koostööd, eelkõige Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoniga, ning nende teadmiste kasutamist demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte ülalhoidmiseks; |
| --- | --- |

75.

nõuab liidu institutsioonide ja teiste rahvusvaheliste organite tihedamat koostööd, eelkõige Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoniga, ning nende teadmiste kasutamist demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte ülalhoidmiseks;

| 76. | tunnustab ja tervitab tehtud algatusi, teostatud analüüsi ning Euroopa Nõukogu, eelkõige tema peasekretäri, parlamentaarse assamblee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni tehtud soovitusi; |
| --- | --- |

76.

tunnustab ja tervitab tehtud algatusi, teostatud analüüsi ning Euroopa Nõukogu, eelkõige tema peasekretäri, parlamentaarse assamblee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni tehtud soovitusi;

| 77. | kutsub kõiki ELi institutsioone üles ühiselt järele mõtlema ja arutlema – nagu nõudsid ka Saksamaa, Hollandi, Taani ja Soome välisministrid oma eelnimetatud kirjas komisjoni presidendile –, kuidas anda liidule vahendid, mis on vajalikud, et täita oma aluslepingust tulenevaid kohustusi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste vallas, vältides igasugust ohtu, et liikmesriike koheldakse eri alustel; |
| --- | --- |

77.

kutsub kõiki ELi institutsioone üles ühiselt järele mõtlema ja arutlema – nagu nõudsid ka Saksamaa, Hollandi, Taani ja Soome välisministrid oma eelnimetatud kirjas komisjoni presidendile –, kuidas anda liidule vahendid, mis on vajalikud, et täita oma aluslepingust tulenevaid kohustusi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste vallas, vältides igasugust ohtu, et liikmesriike koheldakse eri alustel;

| 78. | on seisukohal, et aluslepingute tulevane läbivaatamine peaks viima parema vahetegemiseni esialgse etapi vahel, mille eesmärk on Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsise rikkumise ohu hindamine, ja tõhusama menetluse vahel järgmises etapis, kus on vaja võtta meetmeid kõnealuste väärtuste tegeliku tõsise ja püsiva rikkumisega tegelemiseks; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et aluslepingute tulevane läbivaatamine peaks viima parema vahetegemiseni esialgse etapi vahel, mille eesmärk on Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsise rikkumise ohu hindamine, ja tõhusama menetluse vahel järgmises etapis, kus on vaja võtta meetmeid kõnealuste väärtuste tegeliku tõsise ja püsiva rikkumisega tegelemiseks;

| 79. | kordab Euroopa Liidu lepingu artiklis 7 kehtestatud praegust institutsioonilist mehhanismi silmas pidades oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsioonis (põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011)) esitatud üleskutset luua uus mehhanism, et tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühiste väärtuste järgimine kõikides liikmesriikides ja Kopenhaageni kriteeriumide järjepidevus; selleks mehhanismiks võiks olla Kopenhaageni komisjon või kõrgetasemeline töörühm, nn tarkade rühm või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohane hindamine, ning see võiks lähtuda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaadi reformimisest ja tugevdamisest ning komisjoni, nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide vahelisest võetavate meetmete üle peetava arutelu tugevamast raamistikust; |
| --- | --- |

79.

kordab Euroopa Liidu lepingu artiklis 7 kehtestatud praegust institutsioonilist mehhanismi silmas pidades oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsioonis (põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011)) esitatud üleskutset luua uus mehhanism, et tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühiste väärtuste järgimine kõikides liikmesriikides ja Kopenhaageni kriteeriumide järjepidevus; selleks mehhanismiks võiks olla Kopenhaageni komisjon või kõrgetasemeline töörühm, nn tarkade rühm või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohane hindamine, ning see võiks lähtuda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaadi reformimisest ja tugevdamisest ning komisjoni, nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide vahelisest võetavate meetmete üle peetava arutelu tugevamast raamistikust;

| 80. | kordab, et taolise mehhanismi loomise käigus võiks ümber mõtestada ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaadi, mida tuleks tugevdada, et hõlmata ka liikmesriikide korrapärane järelevalve Euroopa Liidu lepingu artikli 2 järgimise osas; soovitab, et selline Kopenhaageni kõrgetasemeline töörühm või muu mehhanism peaks lähtuma olemasolevatest mehhanismidest ja struktuuridest ning tegema nendega koostööd; tuletab meelde Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti rolli – nimetatud asutus võiks koondada Euroopa Nõukogu mitmete olemasolevate järelevalveorganite äärmiselt väärtusliku töö ning ameti enda andmed ja analüüsid, et teostada liikmesriikide sõltumatuid, võrdlevaid ja korrapäraseid hindamisi Euroopa Liidu lepingu artikli 2 järgimise osas; |
| --- | --- |

80.

kordab, et taolise mehhanismi loomise käigus võiks ümber mõtestada ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaadi, mida tuleks tugevdada, et hõlmata ka liikmesriikide korrapärane järelevalve Euroopa Liidu lepingu artikli 2 järgimise osas; soovitab, et selline Kopenhaageni kõrgetasemeline töörühm või muu mehhanism peaks lähtuma olemasolevatest mehhanismidest ja struktuuridest ning tegema nendega koostööd; tuletab meelde Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti rolli – nimetatud asutus võiks koondada Euroopa Nõukogu mitmete olemasolevate järelevalveorganite äärmiselt väärtusliku töö ning ameti enda andmed ja analüüsid, et teostada liikmesriikide sõltumatuid, võrdlevaid ja korrapäraseid hindamisi Euroopa Liidu lepingu artikli 2 järgimise osas;

| 81. | soovitab, et see mehhanism:






  — | oleks poliitilisest mõjust sõltumatu (nagu peaks olema kõik liikmesriikide järelevalvega seotud Euroopa Liidu mehhanismid), kiire ja tulemuslik; |
| --- | --- | --- |

81.

soovitab, et see mehhanism:

—

oleks poliitilisest mõjust sõltumatu (nagu peaks olema kõik liikmesriikide järelevalvega seotud Euroopa Liidu mehhanismid), kiire ja tulemuslik;

| — | toimiks põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte kaitsmise küsimuses täielikus koostöös muude rahvusvaheliste organitega; |
| --- | --- |

—

toimiks põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte kaitsmise küsimuses täielikus koostöös muude rahvusvaheliste organitega;

| — | jälgiks korrapäraselt põhiõiguste austamist, demokraatia olukorda ja õigusriigi põhimõtte järgimist kõikides liikmesriikides, austades seejuures täielikult riikide põhiseaduslikke traditsioone; |
| --- | --- |

—

jälgiks korrapäraselt põhiõiguste austamist, demokraatia olukorda ja õigusriigi põhimõtte järgimist kõikides liikmesriikides, austades seejuures täielikult riikide põhiseaduslikke traditsioone;

| — | teostaks sellist järelevalvet kõikides liikmesriikides ühetaoliselt, et vältida liikmesriikide eri alustel kohtlemise ohtu; |
| --- | --- |

—

teostaks sellist järelevalvet kõikides liikmesriikides ühetaoliselt, et vältida liikmesriikide eri alustel kohtlemise ohtu;

| — | hoiataks ELi varajases etapis Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimise halvenemise ohust; |
| --- | --- |

—

hoiataks ELi varajases etapis Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimise halvenemise ohust;

| — | esitaks ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele soovitused selle kohta, kuidas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimise halvenemisele reageerida ja seda heastada; |
| --- | --- |

—

esitaks ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele soovitused selle kohta, kuidas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimise halvenemisele reageerida ja seda heastada;

| 82. | teeb oma komisjonile, mis vastutab kodanike õiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse eest liidu territooriumil ning ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemise eest liikmesriigis, ülesandeks esitada esimeeste konverentsile ja täiskogule raporti vormis üksikasjalik ettepanek; |
| --- | --- |

82.

teeb oma komisjonile, mis vastutab kodanike õiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse eest liidu territooriumil ning ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemise eest liikmesriigis, ülesandeks esitada esimeeste konverentsile ja täiskogule raporti vormis üksikasjalik ettepanek;

| 83. | teeb oma komisjonile, mis vastutab kodanike õiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse eest liidu territooriumil ning ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemise eest liikmesriigis, ja samuti oma komisjonile, mis vastutab liikmesriikide ühiste põhimõtete olulise ja jätkuva rikkumise kindlakstegemise eest liikmesriigis, ülesandeks jälgida olukorra arengut Ungaris; |
| --- | --- |

83.

teeb oma komisjonile, mis vastutab kodanike õiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse eest liidu territooriumil ning ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemise eest liikmesriigis, ja samuti oma komisjonile, mis vastutab liikmesriikide ühiste põhimõtete olulise ja jätkuva rikkumise kindlakstegemise eest liikmesriigis, ülesandeks jälgida olukorra arengut Ungaris;

| 84. | kavatseb kutsuda selles küsimuses enne 2013. aasta lõppu kokku konverentsi, kuhu tuleksid kokku liikmesriikide, Euroopa institutsioonide, Euroopa Nõukogu, riikide konstitutsiooni- ja ülemkohtute, Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu esindajad; |
| --- | --- |

84.

kavatseb kutsuda selles küsimuses enne 2013. aasta lõppu kokku konverentsi, kuhu tuleksid kokku liikmesriikide, Euroopa institutsioonide, Euroopa Nõukogu, riikide konstitutsiooni- ja ülemkohtute, Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu esindajad;

IV –
     
  järelmeetmed

| 85. | kutsub Ungari ametiasutusi üles teavitama parlamenti ja komisjoni, nii nõukogu kui ka Euroopa Ülemkogu eesistujaid ning Euroopa Nõukogu punktis 72 nõutud meetmete rakendamisest; |
| --- | --- |

85.

kutsub Ungari ametiasutusi üles teavitama parlamenti ja komisjoni, nii nõukogu kui ka Euroopa Ülemkogu eesistujaid ning Euroopa Nõukogu punktis 72 nõutud meetmete rakendamisest;

| 86. | palub, et komisjon ja nõukogu määraksid kumbki ühe esindaja, kes viiks koos parlamendi raportööri ja variraportööridega (artikli 2 kolmepoolne kohtumine) läbi Ungari ametiasutuste poolt punktis 72 esitatud soovituste rakendamise kohta saadetud teabe hindamise ning võimalike tulevaste muudatuste järelhindamised, et tagada Euroopa Liidu lepingu artikli 2 järgimine; |
| --- | --- |

86.

palub, et komisjon ja nõukogu määraksid kumbki ühe esindaja, kes viiks koos parlamendi raportööri ja variraportööridega (artikli 2 kolmepoolne kohtumine) läbi Ungari ametiasutuste poolt punktis 72 esitatud soovituste rakendamise kohta saadetud teabe hindamise ning võimalike tulevaste muudatuste järelhindamised, et tagada Euroopa Liidu lepingu artikli 2 järgimine;

| 87. | palub esimeeste konverentsil hinnata aluslepingus (sh Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikes 1) ette nähtud mehhanismide kasutuselevõtu asjakohasust, kui Ungari ametiasutuste vastustest nähtub, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 nõudeid ei täideta; |
| --- | --- |

87.

palub esimeeste konverentsil hinnata aluslepingus (sh Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikes 1) ette nähtud mehhanismide kasutuselevõtu asjakohasust, kui Ungari ametiasutuste vastustest nähtub, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 nõudeid ei täideta;

o

o o

| 88. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Ungari parlamendile, presidendile ja valitsusele, konstitutsioonikohtu ja Kúria esimeestele, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogule ja OSCEle. |
| --- | --- |

88.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Ungari parlamendile, presidendile ja valitsusele, konstitutsioonikohtu ja Kúria esimeestele, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogule ja OSCEle.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0053.

(2)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 154.

(3)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 17.

(4)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 49.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0500.

(6)  Need hõlmavad seadusi, mille kõikide sätete vastuvõtmiseks on vaja kahe kolmandiku suurust häälteenamust, seadusi, mille konkreetsed sätted võetakse vastu lihthäälteenamusega, ning õigusakte, mille konkreetsete sätete vastuvõtmiseks on vaja kahe kolmandiku kohalolevate parlamendiliikmete häälteenamust.

(7)  28. veebruaril 2011. aastal Ungari valitsusele saadetud õiguslik analüüs (vt http://www.osce.org/fom/75990).

Vt 2010. aasta septembri analüüsi ja hinnangut aadressil http://www.osce.org/fom/71218.

(8)  Euroopa Nõukogu ekspertide analüüs Ungari meediaseaduste kohta (2010. aasta CIV seadus ajakirjandusvabaduse ja meediasisu peamiste eeskirjade kohta ning 2010. aasta CLXXXV seadus meediateenuste ja massimeedia kohta), 11. mai 2012.

(9)  ÜRO eriraportööri aruanne rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormide kohta (A/HRC/20/33/Add. 1).

(10)  Veneetsia komisjoni 19. märtsi 2012. aasta arvamus 664/2012 (2011. aasta seaduse CCVI kohta, milles käsitletakse südametunnistuse- ja usuvabadust ning Ungari kirikute, konfessioonide ja usukogukondade õiguslikku seisundit (CDL-AD(2012)004)).

(11)  Otsuse punkt 80.

(12)  Vt töödokumenti nr 5.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Hiljutised üleujutused Euroopas

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon üleujutuste kohta Euroopas (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 191 ja artikli 196 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 191 ja artikli 196 lõiget 1,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, komisjoni teatist Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tuleviku kohta (COM(2011)0613) ning oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, komisjoni teatist Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tuleviku kohta (COM(2011)0613) ning oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Solidaarsusfondi ning selle rakendamise ja kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Euroopas (2), 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta Euroopas (3), 18. mai 2006. aasta resolutsioone looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) põllumajandusaspektide (4), regionaalarenguaspektide (5) ja keskkonnaaspektide (6) kohta, 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni metsatulekahjude ja üleujutuste kohta (7), oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Kesk-Euroopa riikides, eriti Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning Prantsusmaal (8), ning 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni suure loodusõnnetuse kohta Madeira autonoomses piirkonnas ja tormi Xynthia tagajärgede kohta Euroopas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Euroopas (2), 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste) kohta Euroopas (3), 18. mai 2006. aasta resolutsioone looduskatastroofide (tulekahjud, põuad ja üleujutused) põllumajandusaspektide (4), regionaalarenguaspektide (5) ja keskkonnaaspektide (6) kohta, 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni metsatulekahjude ja üleujutuste kohta (7), oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni üleujutuste kohta Kesk-Euroopa riikides, eriti Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias, ning Prantsusmaal (8), ning 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni suure loodusõnnetuse kohta Madeira autonoomses piirkonnas ja tormi Xynthia tagajärgede kohta Euroopas (9),

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”(COM(2009)0147), komisjoni teatist „Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele” (COM(2009)0082) ning komisjoni teatist „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll”(COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik”(COM(2009)0147), komisjoni teatist „Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele” (COM(2009)0082) ning komisjoni teatist „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll”(COM(2010)0600),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Piirkonnad aastal 2020. ELi piirkondade tulevaste probleemide analüüs” (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Piirkonnad aastal 2020. ELi piirkondade tulevaste probleemide analüüs” (SEC(2008)2868),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Austrias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Ungaris, Poolas, Slovakkias, Prantsusmaal ja Hispaanias on üleujutuste näol leidnud aset suur loodusõnnetus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kesk-Euroopa riikides, eelkõige Austrias, Tšehhi Vabariigis, Saksamaal, Ungaris, Poolas, Slovakkias, Prantsusmaal ja Hispaanias on üleujutuste näol leidnud aset suur loodusõnnetus;

| B. | arvestades, et loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste sagedus, raskus, keerukus ja mõju on kogu Euroopas viimastel aastatel järsult suurenenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste sagedus, raskus, keerukus ja mõju on kogu Euroopas viimastel aastatel järsult suurenenud;

| C. | arvestades, et üleujutused on tekitanud tõsist kahju linnadele ja omavalitsusüksustele, infrastruktuurile, ettevõtjatele, põllumajandusele ja maapiirkondadele, ning arvestades, et üleujutuste tõttu hävines osa loodus- ja kultuuripärandist, hukkusid ja said viga inimesed, ning tuhanded inimesed pidid lahkuma oma kodudest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üleujutused on tekitanud tõsist kahju linnadele ja omavalitsusüksustele, infrastruktuurile, ettevõtjatele, põllumajandusele ja maapiirkondadele, ning arvestades, et üleujutuste tõttu hävines osa loodus- ja kultuuripärandist, hukkusid ja said viga inimesed, ning tuhanded inimesed pidid lahkuma oma kodudest;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi selleks, et reageerida suurtele üleriigilistele loodusõnnetustele ning anda rahalist abi katastroofis kannatanud riikidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) loodi selleks, et reageerida suurtele üleriigilistele loodusõnnetustele ning anda rahalist abi katastroofis kannatanud riikidele;

| E. | arvestades, et õnnetuste tagajärjel hävinud või kahjustatud alad tuleb jätkusuutlikult taastada, et korvata tekkinud majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane kahju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õnnetuste tagajärjel hävinud või kahjustatud alad tuleb jätkusuutlikult taastada, et korvata tekkinud majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane kahju;

| F. | arvestades, et tuleb tõhustada Euroopa Liidu suutlikkust tulla toime igat liiki loodusõnnetustega ning arvestades, et tuleb parandada erinevate ELi vahendite toimimist ja koordineeritust, et saavutada õnnetuste jätkusuutlik ennetamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleb tõhustada Euroopa Liidu suutlikkust tulla toime igat liiki loodusõnnetustega ning arvestades, et tuleb parandada erinevate ELi vahendite toimimist ja koordineeritust, et saavutada õnnetuste jätkusuutlik ennetamine;

| G. | arvestades, et mõned mägipiirkonnad ning jõgesid ja orge ümbritsevad piirkonnad on osaliselt kaotanud veeimamisvõime jätkusuutmatu raadamise, intensiivse põllumajanduse, laiaulatusliku infrastruktuuri rajamise, linnastumise ja mulla katmise tulemusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõned mägipiirkonnad ning jõgesid ja orge ümbritsevad piirkonnad on osaliselt kaotanud veeimamisvõime jätkusuutmatu raadamise, intensiivse põllumajanduse, laiaulatusliku infrastruktuuri rajamise, linnastumise ja mulla katmise tulemusel;

| 1. | väljendab osadus- ja solidaarsustunnet õnnetuses kannatada saanud liikmesriikide, piirkondade ja omavalitsusüksuste elanike suhtes; võtab arvesse raskeid majanduslikke tagajärgi ning avaldab ohvrite peredele siirast kaastunnet; |
| --- | --- |

1.

väljendab osadus- ja solidaarsustunnet õnnetuses kannatada saanud liikmesriikide, piirkondade ja omavalitsusüksuste elanike suhtes; võtab arvesse raskeid majanduslikke tagajärgi ning avaldab ohvrite peredele siirast kaastunnet;

| 2. | väärtustab ohutus- ja kodanikukaitseüksuste, päästemeeskondade ja vabatahtlike väsimatuid jõupingutusi inimelude päästmisel ja kannatada saanud aladel kahju vähendamisel; |
| --- | --- |

2.

väärtustab ohutus- ja kodanikukaitseüksuste, päästemeeskondade ja vabatahtlike väsimatuid jõupingutusi inimelude päästmisel ja kannatada saanud aladel kahju vähendamisel;

| 3. | kiidab heaks nende liikmesriikide meetmed, kes on osutanud kannatada saanud aladele abi, sest vastastikune abistamine rasketes olukordades on näide Euroopa solidaarsusest; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks nende liikmesriikide meetmed, kes on osutanud kannatada saanud aladele abi, sest vastastikune abistamine rasketes olukordades on näide Euroopa solidaarsusest;

| 4. | rõhutab, et mulla degradeerumine, mille on põhjustanud või mida on süvendanud inimese tegevus, nagu põllu- ja metsamajanduse sobimatud tavad, kahjustab mulla võimet täita jätkuvalt oma erakordselt olulist ülesannet loodusõnnetuse ärahoidmisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et mulla degradeerumine, mille on põhjustanud või mida on süvendanud inimese tegevus, nagu põllu- ja metsamajanduse sobimatud tavad, kahjustab mulla võimet täita jätkuvalt oma erakordselt olulist ülesannet loodusõnnetuse ärahoidmisel;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu säästva maakasutuse põhimõtete, ökosüsteemi vastuvõtuvõime ja parimate tavade kavandamisele ja läbivaatamisele ning üleujutustõrje- ja äravoolusüsteemide suutlikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu säästva maakasutuse põhimõtete, ökosüsteemi vastuvõtuvõime ja parimate tavade kavandamisele ja läbivaatamisele ning üleujutustõrje- ja äravoolusüsteemide suutlikkuse suurendamisele;

| 6. | rõhutab, et üleujutuste tõhus ennetamine tuleb võtta eesmärgiks piirkondadevahelistes ja piiriülestes riskijuhtimise strateegiates, kus tuleks kasutada rohkem koordineerimise ning eriolukordadele ühiselt ja tõhusalt reageerimise võimalusi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et üleujutuste tõhus ennetamine tuleb võtta eesmärgiks piirkondadevahelistes ja piiriülestes riskijuhtimise strateegiates, kus tuleks kasutada rohkem koordineerimise ning eriolukordadele ühiselt ja tõhusalt reageerimise võimalusi;

| 7. | tunnustab asjaolu, et Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism on aidanud liikmesriikidel teha koostööd ja leevendada eriolukorda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama kõnealuse mehhanismi kasutuselevõtu eeskirju ja menetlusi; |
| --- | --- |

7.

tunnustab asjaolu, et Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism on aidanud liikmesriikidel teha koostööd ja leevendada eriolukorda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama kõnealuse mehhanismi kasutuselevõtu eeskirju ja menetlusi;

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikidel ja asjaomastel piirkondadel on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames võimalus muuta riskijuhtimine esmatähtsaks investeerimisvaldkonnaks eesseisval programmitöö perioodil, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi, ning kutsub neid üles seda tegema; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikidel ja asjaomastel piirkondadel on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames võimalus muuta riskijuhtimine esmatähtsaks investeerimisvaldkonnaks eesseisval programmitöö perioodil, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi, ning kutsub neid üles seda tegema;

| 9. | rõhutab, et liikmesriigid peavad üleujutuste ennetamise programme rakendama terviklike ja ennetavate strateegiate alusel; toonitab, et hädaolukorrapoliitika, sealhulgas hädaolukordade ennetamine ja hädaolukordadele reageerimine, nõuab piirkondade, linnade ja kohalike kogukondade suuremat kaasatust ning neid tuleks innustada lisama hädaolukorrapoliitika oma strateegiatesse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et liikmesriigid peavad üleujutuste ennetamise programme rakendama terviklike ja ennetavate strateegiate alusel; toonitab, et hädaolukorrapoliitika, sealhulgas hädaolukordade ennetamine ja hädaolukordadele reageerimine, nõuab piirkondade, linnade ja kohalike kogukondade suuremat kaasatust ning neid tuleks innustada lisama hädaolukorrapoliitika oma strateegiatesse;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada ELSF-ilt kiired ja piisavad rahalised vahendid; rõhutab, et kõnealuse loodusõnnetuse tagajärjel kannatada saanud riikidele tuleb anda Euroopa Liidu Solidaarsusfondist kiiresti rahalist abi; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada ELSF-ilt kiired ja piisavad rahalised vahendid; rõhutab, et kõnealuse loodusõnnetuse tagajärjel kannatada saanud riikidele tuleb anda Euroopa Liidu Solidaarsusfondist kiiresti rahalist abi;

| 11. | kutsub komisjoni üles koostama uut, lihtsustatud ELSF-i määrust, mis võimaldaks komisjonil muu hulgas teha väljamakse niipea, kui kannatada saanud liikmesriik on palunud abi; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles koostama uut, lihtsustatud ELSF-i määrust, mis võimaldaks komisjonil muu hulgas teha väljamakse niipea, kui kannatada saanud liikmesriik on palunud abi;

| 12. | rõhutab, et asjaomaste riiklike programmide raames üleujutuste ennetamisse tehtavad investeeringud eeldavad piisavaid rahalisi vahendeid, sest see on oluline vahend, mis võimaldab liikmesriikide valitsustel arendada üleujutuste ennetamise infrastruktuuri ja rakendada üleujutuste ennetamise poliitikat; rõhutab, et õnnetuste ennetamist toetavate investeeringute puhul tuleks järgida ökosüsteemiga arvestavat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et asjaomaste riiklike programmide raames üleujutuste ennetamisse tehtavad investeeringud eeldavad piisavaid rahalisi vahendeid, sest see on oluline vahend, mis võimaldab liikmesriikide valitsustel arendada üleujutuste ennetamise infrastruktuuri ja rakendada üleujutuste ennetamise poliitikat; rõhutab, et õnnetuste ennetamist toetavate investeeringute puhul tuleks järgida ökosüsteemiga arvestavat lähenemisviisi;

| 13. | on arvamusel, et õnnetuste tagajärgedel on kahjulik mõju ELi vahendite eraldamisele; nõuab, et seoses ümberplaneerimisega liikmesriikides kohaldataks vajalikku paindlikkust, et toetada mahajäänud piirkondade taastamist ning kõige sobivamate projektide valikut; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et õnnetuste tagajärgedel on kahjulik mõju ELi vahendite eraldamisele; nõuab, et seoses ümberplaneerimisega liikmesriikides kohaldataks vajalikku paindlikkust, et toetada mahajäänud piirkondade taastamist ning kõige sobivamate projektide valikut;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning kannatada saanud alade piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning kannatada saanud alade piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0003.

(2)  ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 471.

(3)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 322.

(4)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 363.

(5)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 369.

(6)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 375.

(7)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 240.

(8)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 128.

(9)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 88.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

ELi pangandussektori struktuuri reformimine

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ELi pangandussektori struktuuri reformimise kohta (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 120, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 120,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/76/EL, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/76/EL, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega,

| — | võttes arvesse ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma 2. oktoobri 2012. aasta aruannet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi pangandussektori struktuuri reformimist käsitleva kõrgetasemelise töörühma 2. oktoobri 2012. aasta aruannet (1),

| — | võttes arvesse G20 2009. aastal Londonis, 2011. aastal Cannes’is ja 2013. aastal Moskvas toimunud kohtumiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 2009. aastal Londonis, 2011. aastal Cannes’is ja 2013. aastal Moskvas toimunud kohtumiste järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/111/EÜ, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega, ning 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (COM(2011)0453), ja 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/111/EÜ, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega, ning 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet (COM(2011)0453), ja 20. juuli 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452),

| — | võttes arvesse 6. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EMÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EL ning määrust (EL) nr 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ ja 82/891/EMÜ, direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ ja 2011/35/EL ning määrust (EL) nr 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. detsembri 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. detsembri 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu 2011. aasta oktoobri soovitust finantseerimisasutuste tulemuslike kriisilahenduskordade peamiste nõuete kohta („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for financial institutions”) ja 2010. aasta novembri soovitust süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste järelevalve mahukuse ja mõjususe kohta („Intensity and Effectiveness of SIFI Supervision”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu 2011. aasta oktoobri soovitust finantseerimisasutuste tulemuslike kriisilahenduskordade peamiste nõuete kohta („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for financial institutions”) ja 2010. aasta novembri soovitust süsteemse olulisusega finantseerimisasutuste järelevalve mahukuse ja mõjususe kohta („Intensity and Effectiveness of SIFI Supervision”),

| — | võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee 2011. aasta novembri konsultatsioonidokumenti ülemaailmselt süsteemse olulisusega pankade ja meetodite hindamise ning kahjumi katmise võimet käsitleva täiendava nõude kohta („Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee 2011. aasta novembri konsultatsioonidokumenti ülemaailmselt süsteemse olulisusega pankade ja meetodite hindamise ning kahjumi katmise võimet käsitleva täiendava nõude kohta („Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement”),

| — | võttes arvesse liikmesriikide ja rahvusvahelisi algatusi struktuurireformi tegemiseks pangandussektoris, kaasa arvatud sellised algatused nagu Prantsuse Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, Saksamaa Trennbankengesetz, sõltumatu komisjoni aruanne panganduse ja Vickersi reformide kohta Ühendkuningriigis ning Volckeri eeskirjad Ameerika Ühendriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ja rahvusvahelisi algatusi struktuurireformi tegemiseks pangandussektoris, kaasa arvatud sellised algatused nagu Prantsuse Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, Saksamaa Trennbankengesetz, sõltumatu komisjoni aruanne panganduse ja Vickersi reformide kohta Ühendkuningriigis ning Volckeri eeskirjad Ameerika Ühendriikides,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2012. aasta aruannet pankade võlgade kaudsete tagatiste kohta „Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?” (2) ning OECD 2009. aasta aruannet „Elevant toas: vajadus sekkuda pankade tegevusse” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2012. aasta aruannet pankade võlgade kaudsete tagatiste kohta „Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?” (2) ning OECD 2009. aasta aruannet „Elevant toas: vajadus sekkuda pankade tegevusse” (3),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni varipanganduse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni varipanganduse kohta (4),

| — | võttes arvesse eurorühma 25. märtsi 2013. aasta avaldust Küprose kriisi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eurorühma 25. märtsi 2013. aasta avaldust Küprose kriisi kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0231/2013),

| A. | arvestades, et alates kriisi algusest on ajavahemikul aastast 2008 kuni 2011. aasta lõpuni antud finantssektorile (sh Northern Rocki rekapitaliseerimiseks) rohkem kui 1,6 triljonit eurot (12,8 % ELi SKPst), millest umbes 1080 miljardit eurot on läinud tagatisteks, 320 miljardit eurot rekapitaliseerimismeetmeteks, 120 miljardit eurot probleemsete varade meetmeteks ja 90 miljardit eurot likviidsusmeetmeteks (6); arvestades, et komisjon nõudis abi saavate pankade märkimisväärset ümberkorraldamist, sh teatavate tegevuste piiramist, et tagada nende elujõulisus tulevikus ilma edasise riikliku toetuseta ja tasakaalustada toetusest põhjustatud konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates kriisi algusest on ajavahemikul aastast 2008 kuni 2011. aasta lõpuni antud finantssektorile (sh Northern Rocki rekapitaliseerimiseks) rohkem kui 1,6 triljonit eurot (12,8 % ELi SKPst), millest umbes 1080 miljardit eurot on läinud tagatisteks, 320 miljardit eurot rekapitaliseerimismeetmeteks, 120 miljardit eurot probleemsete varade meetmeteks ja 90 miljardit eurot likviidsusmeetmeteks (6); arvestades, et komisjon nõudis abi saavate pankade märkimisväärset ümberkorraldamist, sh teatavate tegevuste piiramist, et tagada nende elujõulisus tulevikus ilma edasise riikliku toetuseta ja tasakaalustada toetusest põhjustatud konkurentsimoonutusi;

| B. | arvestades, et need riikide rahastatud väljaaitamised on suurendanud tohutult liikmesriikide avaliku sektori võlga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et need riikide rahastatud väljaaitamised on suurendanud tohutult liikmesriikide avaliku sektori võlga;

| C. | arvestades, et viis aastat pärast ülemaailmse majandus- ja finantskriisi puhkemist 2008. aastal on ELi majandus jätkuvalt seisakus, liikmesriigid toetavad panku ning annavad neile kaudseid tagatisi, põhjuseks osaliselt ka majandus- ja finantsraamistiku ebapiisav rakendamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viis aastat pärast ülemaailmse majandus- ja finantskriisi puhkemist 2008. aastal on ELi majandus jätkuvalt seisakus, liikmesriigid toetavad panku ning annavad neile kaudseid tagatisi, põhjuseks osaliselt ka majandus- ja finantsraamistiku ebapiisav rakendamine;

| D. | arvestades, et OECD 2012. aasta aruandes toodud hinnangu põhjal on kaudsete riigitagatiste väärtus kulude säästuna ELi pankadele 2012. aastal umbes 100 miljardit USA dollarit, kusjuures selle ulatus on eri pankade ja liikmesriikide puhul erinev ning kõige suuremat kasu saavad suurimad pangad –eriti kui need arvatakse olevat nõrgad – ja liikmesriikides asuvad kõrgeima riigireitinguga pangad; arvestades, et selliseid tagatisi on antud ka pankadele, mida finantsstabiilsuse nõukogu metoodika järgi ei liigitata süsteemse olulisusega krediidiasutuseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et OECD 2012. aasta aruandes toodud hinnangu põhjal on kaudsete riigitagatiste väärtus kulude säästuna ELi pankadele 2012. aastal umbes 100 miljardit USA dollarit, kusjuures selle ulatus on eri pankade ja liikmesriikide puhul erinev ning kõige suuremat kasu saavad suurimad pangad –eriti kui need arvatakse olevat nõrgad – ja liikmesriikides asuvad kõrgeima riigireitinguga pangad; arvestades, et selliseid tagatisi on antud ka pankadele, mida finantsstabiilsuse nõukogu metoodika järgi ei liigitata süsteemse olulisusega krediidiasutuseks;

| E. | arvestades, et Euroopa nõrk õigusraamistik koos ülemäärase riskide võtmise, liigse finantsvõimenduse, ebapiisavate omakapitali- ja likviidsusnõuete, pangandussüsteemi kui terviku liigse keerukuse, väikeste riikide üleliia suurte pangandussektorite, kontrolli ja järelevalve puudumise, tuletisinstrumentidega kauplemise ülemäärase laiendamise, ebaõigete reitinguhinnangute, ülemääraste soodustuste süsteemide ja ebapiisava riskijuhtimisega on olnud põhjuseks finantskriisile, mida on suures osas õhutanud pigem ülemäärased kinnisvaral põhinevad väärtpaberid kui kapitalituru tegevus, ning ebapiisav järelevalve; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa nõrk õigusraamistik koos ülemäärase riskide võtmise, liigse finantsvõimenduse, ebapiisavate omakapitali- ja likviidsusnõuete, pangandussüsteemi kui terviku liigse keerukuse, väikeste riikide üleliia suurte pangandussektorite, kontrolli ja järelevalve puudumise, tuletisinstrumentidega kauplemise ülemäärase laiendamise, ebaõigete reitinguhinnangute, ülemääraste soodustuste süsteemide ja ebapiisava riskijuhtimisega on olnud põhjuseks finantskriisile, mida on suures osas õhutanud pigem ülemäärased kinnisvaral põhinevad väärtpaberid kui kapitalituru tegevus, ning ebapiisav järelevalve;

| F. | arvestades, et konservatiivsuse kaotamine raamatupidamisstandarditest pärast rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite vastuvõtmist oli ja on jätkuvalt keskse tähtsusega, kuna võimaldab pankadel esitada raamatupidamisdokumente, mis laenukahjumit käsitlevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardi IAS 39 seisukohast ei olnud siis ega ole ka praegu õige ja õiglane; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konservatiivsuse kaotamine raamatupidamisstandarditest pärast rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite vastuvõtmist oli ja on jätkuvalt keskse tähtsusega, kuna võimaldab pankadel esitada raamatupidamisdokumente, mis laenukahjumit käsitlevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardi IAS 39 seisukohast ei olnud siis ega ole ka praegu õige ja õiglane;

| G. | arvestades, et Euroopas suurendasid oma riski ka kommertspangad, kes andsid kinnisvarasektorile laenu lühinägeliku ja puuduliku riskijuhtimise alusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopas suurendasid oma riski ka kommertspangad, kes andsid kinnisvarasektorile laenu lühinägeliku ja puuduliku riskijuhtimise alusel;

| H. | arvestades, et kõrgetasemelise töörühma analüüsis on rõhutatud, et finantskriisi ajal ei toiminud väga hästi ega väga halvasti ükski ärimudel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõrgetasemelise töörühma analüüsis on rõhutatud, et finantskriisi ajal ei toiminud väga hästi ega väga halvasti ükski ärimudel;

| I. | arvestades, et finantssektori kasum sageli erastati, samas kui riskid ja kahjum aga riigistati; arvestades, et sotsiaalses turumajanduses peavad risk ja vastutus käima käsikäes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et finantssektori kasum sageli erastati, samas kui riskid ja kahjum aga riigistati; arvestades, et sotsiaalses turumajanduses peavad risk ja vastutus käima käsikäes;

| J. | arvestades, et ELi pangandussüsteemi praegune kriisijärgne nõrkus näitab, et majanduse laiemate vajaduste täitmiseks on vaja tugevdada Euroopa finantsjärelevalve ja kriisijuhtimise ülesehitust, sh teatavate pankade struktuurireforme; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi pangandussüsteemi praegune kriisijärgne nõrkus näitab, et majanduse laiemate vajaduste täitmiseks on vaja tugevdada Euroopa finantsjärelevalve ja kriisijuhtimise ülesehitust, sh teatavate pankade struktuurireforme;

| K. | arvestades, et pangad ei peaks olema avalikest huvidest sõltumatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pangad ei peaks olema avalikest huvidest sõltumatud;

| L. | arvestades, et USA 1933. aasta Glass-Steagalli akt pankade eristamise kohta aitas leida väljapääsu suurimast ülemaailmsest finantskriisist enne praegust kriisi, ning arvestades, et alates selle akti kehtetuks kuulutamisest 1999. aastal on märkimisväärselt suurenenud spekulatiivsed pankade investeeringud ja finantskrahhid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et USA 1933. aasta Glass-Steagalli akt pankade eristamise kohta aitas leida väljapääsu suurimast ülemaailmsest finantskriisist enne praegust kriisi, ning arvestades, et alates selle akti kehtetuks kuulutamisest 1999. aastal on märkimisväärselt suurenenud spekulatiivsed pankade investeeringud ja finantskrahhid;

| M. | arvestades, et EL on võtnud uue panganduskriisi vältimiseks, maksumaksjate ja jaeklientide kaitse tugevdamiseks ning tugevate ja kestlike maksesüsteemide loomiseks mitmeid olulisi meetmeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on võtnud uue panganduskriisi vältimiseks, maksumaksjate ja jaeklientide kaitse tugevdamiseks ning tugevate ja kestlike maksesüsteemide loomiseks mitmeid olulisi meetmeid;

| N. | arvestades, et komisjoni avaldatud tarbijaturgude tulemustabeli kaheksandas väljaandes (2012. aasta detsembris) osutatakse selgelt asjaolule, et tarbijate usaldus ELi pangandusteenuste vastu on kõigi aegade madalaimal tasemel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni avaldatud tarbijaturgude tulemustabeli kaheksandas väljaandes (2012. aasta detsembris) osutatakse selgelt asjaolule, et tarbijate usaldus ELi pangandusteenuste vastu on kõigi aegade madalaimal tasemel;

| O. | arvestades, et hiljutine Küprose väljaaitamise pakett hõlmas algselt maksu kõigi pangahoiuste pealt ning vähendas seetõttu usaldust selle riigi hoiuste tagamise skeemi vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hiljutine Küprose väljaaitamise pakett hõlmas algselt maksu kõigi pangahoiuste pealt ning vähendas seetõttu usaldust selle riigi hoiuste tagamise skeemi vastu;

| P. | arvestades, et Rahvusvaheliste Arvelduste Panga uuringus märgitakse, et kui erasektori laenude summa finantssektori suuruse mõõdupuuna ületab riigi SKP suuruse ja suhteline tööpuudus selles sektoris suureneb kiiresti, võib liigsuurel finantssektoril olla negatiivne mõju tootlikkuse suurenemisele, kuna inim- ja finantsressursid tõmmatakse muudest majandustegevuse valdkondadest ära (7); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Rahvusvaheliste Arvelduste Panga uuringus märgitakse, et kui erasektori laenude summa finantssektori suuruse mõõdupuuna ületab riigi SKP suuruse ja suhteline tööpuudus selles sektoris suureneb kiiresti, võib liigsuurel finantssektoril olla negatiivne mõju tootlikkuse suurenemisele, kuna inim- ja finantsressursid tõmmatakse muudest majandustegevuse valdkondadest ära (7);

| Q. | arvestades, et eurorühm on Küprose kriisiga seoses kinnitanud põhimõtet, et pangandussektori suurus võrrelduna liikmesriigi SKPga peaks olema piiratud, et oleks võimalik tegelda pangandussektori tasakaalustamatusega ja edendada finantsstabiilsust, millest järeldub, et märkimisväärsete ELi tasandi kriisilahendamise vahendite puudumisel on pankade suuruse, keerukuse ja omavahelise seotuse piiramine süsteemsele stabiilsusele kasulik; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eurorühm on Küprose kriisiga seoses kinnitanud põhimõtet, et pangandussektori suurus võrrelduna liikmesriigi SKPga peaks olema piiratud, et oleks võimalik tegelda pangandussektori tasakaalustamatusega ja edendada finantsstabiilsust, millest järeldub, et märkimisväärsete ELi tasandi kriisilahendamise vahendite puudumisel on pankade suuruse, keerukuse ja omavahelise seotuse piiramine süsteemsele stabiilsusele kasulik;

| R. | arvestades, et finantseerimisasutuste jäik eristamine investeerimis- ja jaeharuks ei lahenda süsteemse olulisusega krediidiasutustega seotud probleemi ega ühelt poolt maksevõime taastamise ja kriisilahendamise fondi suuruse ja teiselt poolt krediidi, maksete ja hoiuste mõttes süsteemselt oluliste asutuste tasakaalu vahelist seost; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et finantseerimisasutuste jäik eristamine investeerimis- ja jaeharuks ei lahenda süsteemse olulisusega krediidiasutustega seotud probleemi ega ühelt poolt maksevõime taastamise ja kriisilahendamise fondi suuruse ja teiselt poolt krediidi, maksete ja hoiuste mõttes süsteemselt oluliste asutuste tasakaalu vahelist seost;

| S. | arvestades, et üleminekuprotsess kestlikumale, vähem süsteemsemale ja elujõulisemale pangandussektorile tundub olevat liikmesriigiti erinev; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et üleminekuprotsess kestlikumale, vähem süsteemsemale ja elujõulisemale pangandussektorile tundub olevat liikmesriigiti erinev;

| T. | arvestades, et kõrgetasemeline töörühm on teinud järelduse, et finantskriis osutas sellele, et Euroopa pangandussektoris ei toiminud mitte ükski konkreetne ärimudel eriti hästi ega eriti halvasti; arvestades, et kõrgetasemelise töörühma analüüsis toodi välja ülemäärast riski võtmist ning sagedast eriti keeruliste instrumentidega kauplemist või kinnisvaraga seotud laenuandmist, millega ei kaasnenud piisav kapitali kaitse, ning ülemäärast lootmist lühiajalisele rahastamisele ja tugevaid seoseid finantseerimisasutuste vahel, mis põhjustas enne finantskriisi süsteemse riski kõrge taseme; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kõrgetasemeline töörühm on teinud järelduse, et finantskriis osutas sellele, et Euroopa pangandussektoris ei toiminud mitte ükski konkreetne ärimudel eriti hästi ega eriti halvasti; arvestades, et kõrgetasemelise töörühma analüüsis toodi välja ülemäärast riski võtmist ning sagedast eriti keeruliste instrumentidega kauplemist või kinnisvaraga seotud laenuandmist, millega ei kaasnenud piisav kapitali kaitse, ning ülemäärast lootmist lühiajalisele rahastamisele ja tugevaid seoseid finantseerimisasutuste vahel, mis põhjustas enne finantskriisi süsteemse riski kõrge taseme;

| U. | arvestades, et kõrgetasemeline töörühm rõhutab, et lihtsad nimetused, nagu „jaepank” või „investeerimispank” ei kirjelda piisavalt panga ärimudelit ning tema tulemuslikkust ja kalduvust võtta riske; arvestades, et ärimudelid on oma põhiomaduste (nt suurus, tegevused, tulumudel, kapital ja rahastamisstruktuur, omanikud, äriühingu struktuur ja geograafiline ulatus) mõttes erinevad ja on aja jooksul märgatavalt arenenud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kõrgetasemeline töörühm rõhutab, et lihtsad nimetused, nagu „jaepank” või „investeerimispank” ei kirjelda piisavalt panga ärimudelit ning tema tulemuslikkust ja kalduvust võtta riske; arvestades, et ärimudelid on oma põhiomaduste (nt suurus, tegevused, tulumudel, kapital ja rahastamisstruktuur, omanikud, äriühingu struktuur ja geograafiline ulatus) mõttes erinevad ja on aja jooksul märgatavalt arenenud;

| V. | arvestades, et on saanud selgeks, et riskid võivad tuleneda nii pankade jaepanganduse kui ka investeerimisharust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on saanud selgeks, et riskid võivad tuleneda nii pankade jaepanganduse kui ka investeerimisharust;

| W. | arvestades, et komisjoni ettepanekuga tuleks tagada niisugune põhimõtetest lähtuv lähenemisviis Euroopa pangandussektori struktuurireformide suhtes, mis oleks kooskõlas juba kehtivate ja tulevaste liidu finantsteenustealaste õigusaktidega ning täiendaks neid; arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalvel (EBA) peaks olema seejuures keskse tähtsusega roll, töötades välja asjaomaseid tehnilisi standardeid, et tagada pädevate asutuste, sh Euroopa keskpanga (EKP) poolne järjekindel kohaldamine ja jõustamine kogu liidus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjoni ettepanekuga tuleks tagada niisugune põhimõtetest lähtuv lähenemisviis Euroopa pangandussektori struktuurireformide suhtes, mis oleks kooskõlas juba kehtivate ja tulevaste liidu finantsteenustealaste õigusaktidega ning täiendaks neid; arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalvel (EBA) peaks olema seejuures keskse tähtsusega roll, töötades välja asjaomaseid tehnilisi standardeid, et tagada pädevate asutuste, sh Euroopa keskpanga (EKP) poolne järjekindel kohaldamine ja jõustamine kogu liidus;

| X. | arvestades, et liikmesriikides on pangandussektoris detsentraliseeritud kohalikud ja piirkondlikud asutused osutunud reaalmajanduse rahastamise seisukohast kasulikeks ja stabiilseteks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liikmesriikides on pangandussektoris detsentraliseeritud kohalikud ja piirkondlikud asutused osutunud reaalmajanduse rahastamise seisukohast kasulikeks ja stabiilseteks;

| Y. | arvestades, et on vajalik, et pankadele oleksid omased suurem ja kvaliteetsem kapital, suuremad likviidsuspuhvrid ning pikemaajalisem rahastamine; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et on vajalik, et pankadele oleksid omased suurem ja kvaliteetsem kapital, suuremad likviidsuspuhvrid ning pikemaajalisem rahastamine;

| Z. | arvestades, et kuna panga eri tegevusvaldkondade üksteisest eristamine panga maksejõuetuks muutumise järel ei oleks ei teostatav ega soovitav, on vaja mõjusat pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse korda, et anda ametiasutuste käsutusse usutavad tööriistad, sealhulgas nn sillapank, et nad saaksid sekkuda raskustes oleva või ebausaldusväärse panga tegevusse piisavalt varakult ja kiiresti, mis võimaldaks panga olulistel finants- ja majandusfunktsioonidel jätkuda, minimeerides sellega mõju finantsstabiilsusele ja tagades selle, et kõnealusesse finantseerimisasutusse investeerimise riski võtnud aktsionärid ja võlausaldajad, mitte maksumaksjad või hoiustajad, kannaksid asjakohast kahju; arvestades, et niisugused maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kavad ei ole vajalikud muud tüüpi eraõiguslike äriühingute puhul, viidates asjaolule, et tegemist finantsteenuste turule eriomase probleemiga; arvestades, et turu nõuetekohase toimimise korral võiksid finantseerimisasutused muutuda maksejõuetuks, ilma et oleks tingimata vaja kasutada maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kava, mis näitab, et probleemi olemus seisneb finantseerimisasutuste struktuurides ja nendevahelistes ühendustes; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kuna panga eri tegevusvaldkondade üksteisest eristamine panga maksejõuetuks muutumise järel ei oleks ei teostatav ega soovitav, on vaja mõjusat pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse korda, et anda ametiasutuste käsutusse usutavad tööriistad, sealhulgas nn sillapank, et nad saaksid sekkuda raskustes oleva või ebausaldusväärse panga tegevusse piisavalt varakult ja kiiresti, mis võimaldaks panga olulistel finants- ja majandusfunktsioonidel jätkuda, minimeerides sellega mõju finantsstabiilsusele ja tagades selle, et kõnealusesse finantseerimisasutusse investeerimise riski võtnud aktsionärid ja võlausaldajad, mitte maksumaksjad või hoiustajad, kannaksid asjakohast kahju; arvestades, et niisugused maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kavad ei ole vajalikud muud tüüpi eraõiguslike äriühingute puhul, viidates asjaolule, et tegemist finantsteenuste turule eriomase probleemiga; arvestades, et turu nõuetekohase toimimise korral võiksid finantseerimisasutused muutuda maksejõuetuks, ilma et oleks tingimata vaja kasutada maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kava, mis näitab, et probleemi olemus seisneb finantseerimisasutuste struktuurides ja nendevahelistes ühendustes;

| AA. | arvestades, et järelevalve- ja kriisilahendusasutustele tuleb anda vajalikud volitused, mis võimaldaksid neil tulemuslikult kõrvaldada krediidiasutuste kriisi lahendamise võimet takistavaid asjaolusid, ning arvestades, et panku tuleb sundida tõendama oma kriisi lahendamise võimet; arvestades, et kohustusliku maksevõime taastamise ja kriisilahenduse korra kehtestamine võimaldab mõjutada pangandusstruktuuri, vähendada asutuste keerukust ning piirata või keelustada ettevõtlussektoreid ja tooteid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et järelevalve- ja kriisilahendusasutustele tuleb anda vajalikud volitused, mis võimaldaksid neil tulemuslikult kõrvaldada krediidiasutuste kriisi lahendamise võimet takistavaid asjaolusid, ning arvestades, et panku tuleb sundida tõendama oma kriisi lahendamise võimet; arvestades, et kohustusliku maksevõime taastamise ja kriisilahenduse korra kehtestamine võimaldab mõjutada pangandusstruktuuri, vähendada asutuste keerukust ning piirata või keelustada ettevõtlussektoreid ja tooteid;

| AB. | arvestades, et paljudele pankadele omasele kaudsele tagatisele lõpu tegemist silmas pidades on komisjoni esildatud maksevõime taastamise ja kriisilahenduse korra üks kõige tähtsam tööriist ametiasutuste õigus sekkuda varakult, ammu enne pankade maksejõuetuks muutumist, eesmärgiga nõuda pankadelt oma äristrateegia, suuruse või riskiprofiili muutmist, nii et nende puhul oleks kriisilahendamine võimalik ilma erakorralise riikliku finantstoetuse kasutamiseta; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et paljudele pankadele omasele kaudsele tagatisele lõpu tegemist silmas pidades on komisjoni esildatud maksevõime taastamise ja kriisilahenduse korra üks kõige tähtsam tööriist ametiasutuste õigus sekkuda varakult, ammu enne pankade maksejõuetuks muutumist, eesmärgiga nõuda pankadelt oma äristrateegia, suuruse või riskiprofiili muutmist, nii et nende puhul oleks kriisilahendamine võimalik ilma erakorralise riikliku finantstoetuse kasutamiseta;

| AC. | arvestades, et pankadel ei tohi enam kunagi lasta kasvada nii suureks, et nende maksejõuetuks muutumisega kaasneksid süsteemsed riskid kogu majanduse jaoks, mis nõuab nende päästmist valitsuse ja maksumaksjate poolt, ning arvestades, et seega tuleb teha lõpp pankrotistumiseks liiga suurte asutuste probleemile; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et pankadel ei tohi enam kunagi lasta kasvada nii suureks, et nende maksejõuetuks muutumisega kaasneksid süsteemsed riskid kogu majanduse jaoks, mis nõuab nende päästmist valitsuse ja maksumaksjate poolt, ning arvestades, et seega tuleb teha lõpp pankrotistumiseks liiga suurte asutuste probleemile;

| AD. | arvestades, et pangad ei tohi enam (ka mitte üksikus liikmesriigis) kasvada nii suureks, et nad kujutavad endast rahvusriigis süsteemset riski, ja et kahjude kulud peavad kandma maksumaksjad; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et pangad ei tohi enam (ka mitte üksikus liikmesriigis) kasvada nii suureks, et nad kujutavad endast rahvusriigis süsteemset riski, ja et kahjude kulud peavad kandma maksumaksjad;

| AE. | arvestades, et EL pangandussektor on jätkuvat väga kontsentreeritud: 14 Euroopa pangakontserni on ülemaailmselt süsteemse olulisusega finantseerimisasutused ja 15 Euroopa panga kontrolli all on 43 % turust (varade mahu põhjal mõõdetuna) ning nad esindavad 150 % ELi 27 liikmesriigi SKPst, kusjuures üksikutes liikmesriikides on see suhtarv veelgi suurem; arvestades, et pankade suuruse suhe SKPsse on pärast 2000. aastat kolmekordistunud; arvestades, et pankade suuruse suhe SKPsse on Luksemburgis, Iirimaal, Küprosel, Maltal ja Suurbritannias mitmekordistunud; arvestades, et Euroopa pangandussektor on nii suuruse kui ka kasutatava ärimudeli poolest väga mitmekesine; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et EL pangandussektor on jätkuvat väga kontsentreeritud: 14 Euroopa pangakontserni on ülemaailmselt süsteemse olulisusega finantseerimisasutused ja 15 Euroopa panga kontrolli all on 43 % turust (varade mahu põhjal mõõdetuna) ning nad esindavad 150 % ELi 27 liikmesriigi SKPst, kusjuures üksikutes liikmesriikides on see suhtarv veelgi suurem; arvestades, et pankade suuruse suhe SKPsse on pärast 2000. aastat kolmekordistunud; arvestades, et pankade suuruse suhe SKPsse on Luksemburgis, Iirimaal, Küprosel, Maltal ja Suurbritannias mitmekordistunud; arvestades, et Euroopa pangandussektor on nii suuruse kui ka kasutatava ärimudeli poolest väga mitmekesine;

| AF. | arvestades, et puuduvad varasemad tõendid selle kohta, et eri tegevusvaldkondade üksteisest eristamise mudel võib aidata vältida tulevikus finantskriisi või vähendada selle ohtu; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et puuduvad varasemad tõendid selle kohta, et eri tegevusvaldkondade üksteisest eristamise mudel võib aidata vältida tulevikus finantskriisi või vähendada selle ohtu;

| AG. | arvestades, et praegu tagab ja kaudselt subsideerib riik likviidsustoetuse, hoiuste tagamise skeemide ja riigistamisprogrammide kaudu kogu finantssüsteemi; arvestades, et riigile on kohane pakkuda tagatisi üksnes olulistele teenustele, mis tagavad reaalmajanduse tõrgeteta toimimise, nt maksesüsteemid ja arvelduskrediidid; arvestades, et struktuurireformi eesmärk on tagada, et riik pakuks tagatisi üksnes põhiteenustele ja et mittepõhiliste teenuste hinna määraks turg; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et praegu tagab ja kaudselt subsideerib riik likviidsustoetuse, hoiuste tagamise skeemide ja riigistamisprogrammide kaudu kogu finantssüsteemi; arvestades, et riigile on kohane pakkuda tagatisi üksnes olulistele teenustele, mis tagavad reaalmajanduse tõrgeteta toimimise, nt maksesüsteemid ja arvelduskrediidid; arvestades, et struktuurireformi eesmärk on tagada, et riik pakuks tagatisi üksnes põhiteenustele ja et mittepõhiliste teenuste hinna määraks turg;

| AH. | arvestades, et kapitaliturud peavad olema suutelised rahuldama Euroopa finantsvajadusi ajal, mil pangalaenude andmine on väga piiratud; arvestades, et Euroopas tuleb suurendada alternatiivsete rahastamisallikate kättesaadavust, eelkõige kapitalituru alternatiivide väljatöötamise abil, et vähendada sõltuvust pankadepoolsest rahastamisest, nagu on esitatud komisjoni rohelises raamatus Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kapitaliturud peavad olema suutelised rahuldama Euroopa finantsvajadusi ajal, mil pangalaenude andmine on väga piiratud; arvestades, et Euroopas tuleb suurendada alternatiivsete rahastamisallikate kättesaadavust, eelkõige kapitalituru alternatiivide väljatöötamise abil, et vähendada sõltuvust pankadepoolsest rahastamisest, nagu on esitatud komisjoni rohelises raamatus Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta;

| AI. | arvestades, et reaalmajanduse rahastamine pankade poolt on enamikus liikmesriikides märkimisväärselt suurem kui Ühendkuningriigis või Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et reaalmajanduse rahastamine pankade poolt on enamikus liikmesriikides märkimisväärselt suurem kui Ühendkuningriigis või Ameerika Ühendriikides;

| AJ. | arvestades, et suurem konkurents on Euroopa panganduses väga soovitav; arvestades, et kokkuvõttes võivad panku käsitlevad seadusandlikud ja regulatiivsed nõuded (kuigi need on erinevatel põhjustel õigustatud) luua turule sisenemise tõkkeid ja seetõttu hõlbustada praeguste pangakontsernide turgu valitsevate seisundite säilimist; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et suurem konkurents on Euroopa panganduses väga soovitav; arvestades, et kokkuvõttes võivad panku käsitlevad seadusandlikud ja regulatiivsed nõuded (kuigi need on erinevatel põhjustel õigustatud) luua turule sisenemise tõkkeid ja seetõttu hõlbustada praeguste pangakontsernide turgu valitsevate seisundite säilimist;

| AK. | arvestades, et ELi pangandussektor seisab silmitsi suurte struktuurimuutustega, mis tulenevad turuolukorra muutustest ja ulatuslikest õigusreformidest, näiteks Basel III eeskirjade rakendamine; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et ELi pangandussektor seisab silmitsi suurte struktuurimuutustega, mis tulenevad turuolukorra muutustest ja ulatuslikest õigusreformidest, näiteks Basel III eeskirjade rakendamine;

| AL. | arvestades, et sõltumatu komisjoni aruandes panganduse ja Vickersi reformide kohta Ühendkuningriigis on korduvalt mainitud, et selle soovituste puhul on tegemist poliitilise lähenemisviisiga, mis on suunatud Ühendkuningriigi pankadele; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et sõltumatu komisjoni aruandes panganduse ja Vickersi reformide kohta Ühendkuningriigis on korduvalt mainitud, et selle soovituste puhul on tegemist poliitilise lähenemisviisiga, mis on suunatud Ühendkuningriigi pankadele;

| 1. | väljendab heameelt kõrgetasemelise töörühma tehtud pangandusreformi analüüsi ja antud soovituste üle ning leiab, et need annavad kasuliku panuse reformide algatamisse; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt kõrgetasemelise töörühma tehtud pangandusreformi analüüsi ja antud soovituste üle ning leiab, et need annavad kasuliku panuse reformide algatamisse;

| 2. | tunneb heameelt 16. mail 2013. aastal peetud komisjoni konsultatsioonide üle ELi pangandussektori struktuurireformide valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt 16. mail 2013. aastal peetud komisjoni konsultatsioonide üle ELi pangandussektori struktuurireformide valdkonnas;

| 3. | on seisukohal, et riiklikud algatused struktuurireformideks nõuavad ELi raamistikku, mis kaitseks ELi ühtset turgu ja väldiks selle killustumist, austades samas liikmesriikide pangandusmudelite eripalgelisust; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et riiklikud algatused struktuurireformideks nõuavad ELi raamistikku, mis kaitseks ELi ühtset turgu ja väldiks selle killustumist, austades samas liikmesriikide pangandusmudelite eripalgelisust;

| 4. | on seisukohal, et käimasolevad ELi pangandussektori reformid (sh kapitalinõuete direktiivid ja määrus, pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiiv, ühtne järelevalvemehhanism, hoiuste tagamise skeemid, finantsinstrumentide turgude direktiiv ja määrus ning varipanganduse algatused) on väga tähtsad; tervitab komisjoni kavatsust esitada ELi pangandussektori struktuurireformi direktiiv, et lahendada probleemid, mis tulenevad sellest, et pangad on „pankrotti minemiseks liiga suured”, ja rõhutab, et uus direktiiv peab olema eelnimetatud reformide suhtes täiendava iseloomuga; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et käimasolevad ELi pangandussektori reformid (sh kapitalinõuete direktiivid ja määrus, pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiiv, ühtne järelevalvemehhanism, hoiuste tagamise skeemid, finantsinstrumentide turgude direktiiv ja määrus ning varipanganduse algatused) on väga tähtsad; tervitab komisjoni kavatsust esitada ELi pangandussektori struktuurireformi direktiiv, et lahendada probleemid, mis tulenevad sellest, et pangad on „pankrotti minemiseks liiga suured”, ja rõhutab, et uus direktiiv peab olema eelnimetatud reformide suhtes täiendava iseloomuga;

| 5. | nõuab, et komisjoni mõjuhinnangule lisataks hinnangud kõrgetasemelise töörühma, Volckeri, Vickersi, Prantsuse ja Saksa struktuurireformi käsitlevatele ettepanekutele, et selles oleks loetletud ELis asuva panga maksejõuetuks muutumisest põhjustatud kulud praeguses kriisis nii riigi rahandusele kui ka finantsstabiilsusele ning potentsiaalsed kulud ELi pangandussektorile ja võimalikud positiivsed ja negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele, ja et selles oleks esitatud teave ELi praeguse universaalpanganduse mudeli laadi, sealhulgas asjassepuutuvate ELis tegutsevate universaalpankade jaepangandus- ja investeerimistegevuse mahu ja bilansi ning liikmesriikide poolt pankadele antavate võimalike kaudsete tagatiste kohta; nõuab, et komisjon peaks võimaluse korral oma hinnangut täiendama kvantitatiivse analüüsiga, võttes arvesse riikide pangasüsteemide mitmekesisust; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjoni mõjuhinnangule lisataks hinnangud kõrgetasemelise töörühma, Volckeri, Vickersi, Prantsuse ja Saksa struktuurireformi käsitlevatele ettepanekutele, et selles oleks loetletud ELis asuva panga maksejõuetuks muutumisest põhjustatud kulud praeguses kriisis nii riigi rahandusele kui ka finantsstabiilsusele ning potentsiaalsed kulud ELi pangandussektorile ja võimalikud positiivsed ja negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele, ja et selles oleks esitatud teave ELi praeguse universaalpanganduse mudeli laadi, sealhulgas asjassepuutuvate ELis tegutsevate universaalpankade jaepangandus- ja investeerimistegevuse mahu ja bilansi ning liikmesriikide poolt pankadele antavate võimalike kaudsete tagatiste kohta; nõuab, et komisjon peaks võimaluse korral oma hinnangut täiendama kvantitatiivse analüüsiga, võttes arvesse riikide pangasüsteemide mitmekesisust;

| 6. | tuletab komisjonile meelde EBA ja EKP hoiatust, et finantsalane uuendustegevus võib kahjustada struktuurireformide eesmärke, ja nõuab struktuurireformide perioodilist läbivaatamist (8); |
| --- | --- |

6.

tuletab komisjonile meelde EBA ja EKP hoiatust, et finantsalane uuendustegevus võib kahjustada struktuurireformide eesmärke, ja nõuab struktuurireformide perioodilist läbivaatamist (8);

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku varipankade reguleerimise kohta, milles oleks arvesse võetud käimasoleva panganduse struktuurireformi põhimõtteid; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku varipankade reguleerimise kohta, milles oleks arvesse võetud käimasoleva panganduse struktuurireformi põhimõtteid;

| 8. | on seisukohal, et kogu pangandusreformi põhimõte peaks olema turvalise, stabiilse, tulemusliku ja tõhusa pangandussüsteemi tagamine, mis tegutseks konkurentsile rajatud turumajanduses ja teeniks reaalmajanduse ning klientide ja tarbijate vajadusi kogu majandustsükli ulatuses; on seisukohal, et struktuurireform peab ergutama majanduskasvu, toetades majandusele, eriti VKEdele ja idufirmade laenude andmist, suurendama vastupidavust võimalike finantskriiside suhtes, taastama usalduse pankade vastu, kaotama riigi rahandusele tulenevad riskid ja tagama panganduskultuuri muutumise; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kogu pangandusreformi põhimõte peaks olema turvalise, stabiilse, tulemusliku ja tõhusa pangandussüsteemi tagamine, mis tegutseks konkurentsile rajatud turumajanduses ja teeniks reaalmajanduse ning klientide ja tarbijate vajadusi kogu majandustsükli ulatuses; on seisukohal, et struktuurireform peab ergutama majanduskasvu, toetades majandusele, eriti VKEdele ja idufirmade laenude andmist, suurendama vastupidavust võimalike finantskriiside suhtes, taastama usalduse pankade vastu, kaotama riigi rahandusele tulenevad riskid ja tagama panganduskultuuri muutumise;

A.   
  Struktuurireformi põhimõtted

| 9. | on seisukohal, et struktuurireform peab rajanema järgmistele põhimõtetele:






  — | tuleb vähendada ülemääraseid riske, tagada konkurents, vähendada keerukust ja piirata vastastikust seotust, nähes ette põhitegevuste, sh krediidi, maksete, hoiuste ja muude klientidega seotud tegevuste, ning mittepõhiliste riskantsete tegevuste lahusus; |
| --- | --- | --- |

9.

on seisukohal, et struktuurireform peab rajanema järgmistele põhimõtetele:

—

tuleb vähendada ülemääraseid riske, tagada konkurents, vähendada keerukust ja piirata vastastikust seotust, nähes ette põhitegevuste, sh krediidi, maksete, hoiuste ja muude klientidega seotud tegevuste, ning mittepõhiliste riskantsete tegevuste lahusus;

| — | tuleb parandada üldjuhtimist ja luua pankadele stiimuleid läbipaistvate organisatsiooniliste struktuuride loomiseks, suurendada aruandekohustust ning tugevdada vastutustundlikku ja jätkusuutlikku tasustamissüsteemi; |
| --- | --- |

—

tuleb parandada üldjuhtimist ja luua pankadele stiimuleid läbipaistvate organisatsiooniliste struktuuride loomiseks, suurendada aruandekohustust ning tugevdada vastutustundlikku ja jätkusuutlikku tasustamissüsteemi;

| — | tuleb võimaldada tulemuslikku pankade maksevõime taastamist ja kriisilahendust, tagades et kui mõne panga olukord muutub jätkusuutmatuks, siis neil lastakse nõuetekohaselt pankrotti minna ja/või nad päästetakse, ilma et oleks vaja anda päästeabi maksumaksja rahaga; |
| --- | --- |

—

tuleb võimaldada tulemuslikku pankade maksevõime taastamist ja kriisilahendust, tagades et kui mõne panga olukord muutub jätkusuutmatuks, siis neil lastakse nõuetekohaselt pankrotti minna ja/või nad päästetakse, ilma et oleks vaja anda päästeabi maksumaksja rahaga;

| — | tuleb tagada põhiliste krediidi-, hoiuse- ja makseteenuste toimimine viisil, mida ei mõjutaks kriisilahendusest või maksevõimetusest tulenevad toimimisprobleemid, finantskahjumid, vahendite nappus või maine kahjustumine; |
| --- | --- |

—

tuleb tagada põhiliste krediidi-, hoiuse- ja makseteenuste toimimine viisil, mida ei mõjutaks kriisilahendusest või maksevõimetusest tulenevad toimimisprobleemid, finantskahjumid, vahendite nappus või maine kahjustumine;

| — | tuleb järgida konkurentsile rajatud turumajanduse reegleid, nii et riskiga seotud kauplemis- ja investeerimistegevus ei saaks kasu kaudsetest tagatistest või subsiidiumidest, tagatud hoiustest või maksumaksjate antud päästeabist, ning et kauplemis- ja investeerimistegevus, aga mitte hoiustamis- ja laenamistegevus, kannaksid ise selliste tegevustega seotud riske ja kulusid; |
| --- | --- |

—

tuleb järgida konkurentsile rajatud turumajanduse reegleid, nii et riskiga seotud kauplemis- ja investeerimistegevus ei saaks kasu kaudsetest tagatistest või subsiidiumidest, tagatud hoiustest või maksumaksjate antud päästeabist, ning et kauplemis- ja investeerimistegevus, aga mitte hoiustamis- ja laenamistegevus, kannaksid ise selliste tegevustega seotud riske ja kulusid;

| — | kõigi pangandustegevuste jaoks peab jätkuma piisavalt kapitali, finantsvõimendust ja likviidsust; |
| --- | --- |

—

kõigi pangandustegevuste jaoks peab jätkuma piisavalt kapitali, finantsvõimendust ja likviidsust;

| — | üksteisest lahutatud üksustel peavad olema erinevad rahastamisallikad ning nende tegevuste vahel ei tohi olla põhjendamatut või mittevajalikku kapitali ja likviidsuse ümberpaigutamist; piisavate kapitali-, finantsvõimenduse ja likviidsuseeskirjade kehtestamine peab olema kohandatud nende üksuste majandusmudelitele, hõlmates sealhulgas eraldi bilansse, ning nägema ette piirangud mittepõhilistest kauplemis- ja investeerimistegevustest põhjustatud riskidele põhilisele laenu- ja hoiusetegevusele nii seespool kui ka väljaspool pangandusgruppi; |
| --- | --- |

—

üksteisest lahutatud üksustel peavad olema erinevad rahastamisallikad ning nende tegevuste vahel ei tohi olla põhjendamatut või mittevajalikku kapitali ja likviidsuse ümberpaigutamist; piisavate kapitali-, finantsvõimenduse ja likviidsuseeskirjade kehtestamine peab olema kohandatud nende üksuste majandusmudelitele, hõlmates sealhulgas eraldi bilansse, ning nägema ette piirangud mittepõhilistest kauplemis- ja investeerimistegevustest põhjustatud riskidele põhilisele laenu- ja hoiusetegevusele nii seespool kui ka väljaspool pangandusgruppi;

| 10. | nõuab kindlalt, et komisjon võtaks arvesse EKP ettepanekut kehtestada selged ja jõustatavad eristamiskriteeriumid; rõhutab, et eristamine peab kaitsma ELi ühtset turgu ja vältima selle killustumist, austades samas liikmesriikide pangandusmudelite eripalgelisust (9); |
| --- | --- |

10.

nõuab kindlalt, et komisjon võtaks arvesse EKP ettepanekut kehtestada selged ja jõustatavad eristamiskriteeriumid; rõhutab, et eristamine peab kaitsma ELi ühtset turgu ja vältima selle killustumist, austades samas liikmesriikide pangandusmudelite eripalgelisust (9);

| 11. | toonitab, et hinnata tuleb süsteemset riski, mis lähtub nii üksteisest lahutatud üksustest kui ka kontsernist tervikuna, võttes täielikult arvesse bilansiväliseid riskipositsioone; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et hinnata tuleb süsteemset riski, mis lähtub nii üksteisest lahutatud üksustest kui ka kontsernist tervikuna, võttes täielikult arvesse bilansiväliseid riskipositsioone;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiivi täieliku rakendamise; nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja liikmesriigid kindlustaksid, et pankadel oleks selge ja usaldusväärne kriisiohjamisraamistik, mis hõlmaks piisavalt kapitali krediidi, maksete ja hoiustega seotud tegevuseks, likviidseid varasid ja kohustustest vabastatavaid instrumente, mis võimaldaksid neil säilitada panga maksejõuetuse korral hoiustajate juurdepääsu rahalistele vahenditele, kaitsta põhiteenuseid – eelkõige krediidi, maksete ja hoiustega seotud tegevusi – korrapäratu maksejõuetuse ohu eest, sooritada väljamaksed hoiustajatele õigeaegselt ning vältida kahjulikke mõjusid finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiivi täieliku rakendamise; nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja liikmesriigid kindlustaksid, et pankadel oleks selge ja usaldusväärne kriisiohjamisraamistik, mis hõlmaks piisavalt kapitali krediidi, maksete ja hoiustega seotud tegevuseks, likviidseid varasid ja kohustustest vabastatavaid instrumente, mis võimaldaksid neil säilitada panga maksejõuetuse korral hoiustajate juurdepääsu rahalistele vahenditele, kaitsta põhiteenuseid – eelkõige krediidi, maksete ja hoiustega seotud tegevusi – korrapäratu maksejõuetuse ohu eest, sooritada väljamaksed hoiustajatele õigeaegselt ning vältida kahjulikke mõjusid finantsstabiilsusele;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja pädevad asutused tagaksid kapitalinõuete ning pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse õiguslikus raamistikus, et kapitali-, finantsvõimenduse, kohustustest vabastatavate instrumentide, piisavate kapitalipuhvrite ja likviidsusnõuete osas tehtaks üksteisest lahutatud üksuste vahel piisavalt vahet, pannes rõhku rangematele kapitalinõuetele suurimat riski sisaldavate tegevuste puhul; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja pädevad asutused tagaksid kapitalinõuete ning pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse õiguslikus raamistikus, et kapitali-, finantsvõimenduse, kohustustest vabastatavate instrumentide, piisavate kapitalipuhvrite ja likviidsusnõuete osas tehtaks üksteisest lahutatud üksuste vahel piisavalt vahet, pannes rõhku rangematele kapitalinõuetele suurimat riski sisaldavate tegevuste puhul;

B.   
  Äriühingu üldjuhtimine

| 14. | kutsub komisjoni üles kaaluma oma põhjalikus mõjuhinnangus pankade võimalikule eristamisele ja selle alternatiividele kõrgetasemelise töörühma aruandes esitatud soovitusi üldjuhtimise valdkonnas, mis puudutavad muu hulgas a) üldjuhtimise ja kontrollimehhanisme, b) riskijuhtimist, c) stimuleerimisplaane, d) riskide avalikustamist ning e) sanktsioone; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles kaaluma oma põhjalikus mõjuhinnangus pankade võimalikule eristamisele ja selle alternatiividele kõrgetasemelise töörühma aruandes esitatud soovitusi üldjuhtimise valdkonnas, mis puudutavad muu hulgas a) üldjuhtimise ja kontrollimehhanisme, b) riskijuhtimist, c) stimuleerimisplaane, d) riskide avalikustamist ning e) sanktsioone;

| 15. | kutsub komisjoni üles rakendama Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioonis äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (10) sisalduvaid ettepanekuid ja soovitusi; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles rakendama Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioonis äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (10) sisalduvaid ettepanekuid ja soovitusi;

| 16. | on seisukohal, et hiljuti vastuvõetud direktiiv krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kohta sisaldab pankade juhtimist, sh pankade tegevjuhtkonda kuuluvaid ja sinna mittekuuluvaid juhatuse liikmeid puudutavate nõuete asjakohast raamistikku; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et hiljuti vastuvõetud direktiiv krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kohta sisaldab pankade juhtimist, sh pankade tegevjuhtkonda kuuluvaid ja sinna mittekuuluvaid juhatuse liikmeid puudutavate nõuete asjakohast raamistikku;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon aitaks saavutada kokkuleppe kavandatava hoiuste tagamise skeemi direktiivi kohta ning suurendaks tarbijakaitset, kehtestades hoiustajate eelisõiguse; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon aitaks saavutada kokkuleppe kavandatava hoiuste tagamise skeemi direktiivi kohta ning suurendaks tarbijakaitset, kehtestades hoiustajate eelisõiguse;

| 18. | kutsub komisjoni üles lisama sellised sätted, millega kehtestatakse kohustus, et kõik panga üksuse tegevjuhtkonda kuuluvad juhatuse liikmed vastutaksid tegevjuhtkonda kuuluvate juhatuse liikmetena ainult panga selle üksuse eest; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles lisama sellised sätted, millega kehtestatakse kohustus, et kõik panga üksuse tegevjuhtkonda kuuluvad juhatuse liikmed vastutaksid tegevjuhtkonda kuuluvate juhatuse liikmetena ainult panga selle üksuse eest;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks sätted, mis suurendavad juhatuse liikmete isiklikku vastutust ja aruandekohustust; soovitab sellega seoses komisjonil uurida, kuidas innustada tagasipöördumist ettevõtte juhtimises kasutatava partnerlusmudeli juurde, eelkõige investeerimispanganduses; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks sätted, mis suurendavad juhatuse liikmete isiklikku vastutust ja aruandekohustust; soovitab sellega seoses komisjonil uurida, kuidas innustada tagasipöördumist ettevõtte juhtimises kasutatava partnerlusmudeli juurde, eelkõige investeerimispanganduses;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon ja EBA tagaksid kapitalinõuete õigusliku raamistiku täieliku ja kõikehõlmava rakendamise, pidades eriti silmas hüvitiste ja tasustamisega seotud sätteid; palub EBA-l ja komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruanne selle kohta, kuidas liikmesriigid on asjakohaseid sätteid rakendanud ja jõustanud; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks pankade hüvitiste ja tasustamiskultuuri reformimist, seades esikohale muutuvtasude pikaajalised stiimulid, millel on pikem edasilükkamisaeg, mis võib ulatuda pensionile minekuni, ning edendaks tasustamispoliitika läbipaistvust, sealhulgas (kuid mitte üksnes) selgitusi ja hinnanguid tasude sisemiste erinevuste, oluliste muudatuste ja sektorivaheliste erinevuste võrdluse kohta; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon ja EBA tagaksid kapitalinõuete õigusliku raamistiku täieliku ja kõikehõlmava rakendamise, pidades eriti silmas hüvitiste ja tasustamisega seotud sätteid; palub EBA-l ja komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruanne selle kohta, kuidas liikmesriigid on asjakohaseid sätteid rakendanud ja jõustanud; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks pankade hüvitiste ja tasustamiskultuuri reformimist, seades esikohale muutuvtasude pikaajalised stiimulid, millel on pikem edasilükkamisaeg, mis võib ulatuda pensionile minekuni, ning edendaks tasustamispoliitika läbipaistvust, sealhulgas (kuid mitte üksnes) selgitusi ja hinnanguid tasude sisemiste erinevuste, oluliste muudatuste ja sektorivaheliste erinevuste võrdluse kohta;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja pädevad asutused tagaksid selle, et tasustamissüsteemide puhul seataks vastavalt kapitalinõuete direktiivile esikohale selliste instrumentide kasutamine nagu võlakirjad, mida saab kohustustest vabastada, ja aktsiad, mitte rahalised maksed, vahendustasud või väärtuspõhised vahendid; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja pädevad asutused tagaksid selle, et tasustamissüsteemide puhul seataks vastavalt kapitalinõuete direktiivile esikohale selliste instrumentide kasutamine nagu võlakirjad, mida saab kohustustest vabastada, ja aktsiad, mitte rahalised maksed, vahendustasud või väärtuspõhised vahendid;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja pädevad asutused tagaksid selle, et panga kõigi tasandite hüvitiste ja tasustamissüsteemid kajastaksid vastavalt kapitalinõuete õiguslikule raamistikule panga üldisi tulemusi ja oleksid keskendatud kvaliteetsele klienditeenindusele ja pikaajalisele finantsstabiilsusele, mitte lühiajalisele kasumile; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon, EBA ja pädevad asutused tagaksid selle, et panga kõigi tasandite hüvitiste ja tasustamissüsteemid kajastaksid vastavalt kapitalinõuete õiguslikule raamistikule panga üldisi tulemusi ja oleksid keskendatud kvaliteetsele klienditeenindusele ja pikaajalisele finantsstabiilsusele, mitte lühiajalisele kasumile;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon näeks ette mõjusa, hoiatava ja proportsionaalse sanktsioonide kohaldamise korra juriidilistele ja füüsilistele isikutele ning sanktsioonide suuruse ning eeskirjade rikkujaid puudutava teabe avalikustamise; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon näeks ette mõjusa, hoiatava ja proportsionaalse sanktsioonide kohaldamise korra juriidilistele ja füüsilistele isikutele ning sanktsioonide suuruse ning eeskirjade rikkujaid puudutava teabe avalikustamise;

| 24. | nõuab tungivalt, et komisjon näeks ette selle, et pädevad asutused, ja vajadusel ühtne järelevalvemehhanism, järgiksid struktuurireformi põhimõtteid; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et komisjon näeks ette selle, et pädevad asutused, ja vajadusel ühtne järelevalvemehhanism, järgiksid struktuurireformi põhimõtteid;

| 25. | palub komisjonil teha ettepanek pädevatele järelevalveasutustele, sh ühtsele järelevalvemehhanismile piisavate ressursside ja volituste andmiseks; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil teha ettepanek pädevatele järelevalveasutustele, sh ühtsele järelevalvemehhanismile piisavate ressursside ja volituste andmiseks;

| 26. | nõuab komisjonilt tungivalt uuringu teostamist, millega tagada, et finantseerimisasutuste kasutatavad raamatupidamisstandardid annaksid tõese ja erapooletu ülevaate pankade finantsseisundist; juhib tähelepanu sellele, et raamatupidamisaruanded on peamine allikas, mille põhjal investor saab otsustada, kas äriühing jätkab tegevust või mitte; märgib, et aruannete koostajate kasutatud finantsnormidest sõltumata tohivad audiitorid kinnitada üksnes tõesed ja erapooletud raamatupidamisaruanded; on seisukohal, et kui audiitorid ei ole ettevõtte tegevuse jätkumises kindlad, ei või nad tema aruandeid kinnitada isegi juhul, kui need on koostatud raamatupidamisstandardeid järgides; juhib tähelepanu asjaolule, et samas peaksid need parandama kõnealuse ettevõtte juhtimist; väidab, et rahvusvahelised finantsaruandluse normid ei taga alati raamatupidamisaruannete tõesust ja erapooletust, mida tõendavad arvukad näited audiitorite kinnitatud raamatupidamisaruannetega pankade krahhidest; |
| --- | --- |

26.

nõuab komisjonilt tungivalt uuringu teostamist, millega tagada, et finantseerimisasutuste kasutatavad raamatupidamisstandardid annaksid tõese ja erapooletu ülevaate pankade finantsseisundist; juhib tähelepanu sellele, et raamatupidamisaruanded on peamine allikas, mille põhjal investor saab otsustada, kas äriühing jätkab tegevust või mitte; märgib, et aruannete koostajate kasutatud finantsnormidest sõltumata tohivad audiitorid kinnitada üksnes tõesed ja erapooletud raamatupidamisaruanded; on seisukohal, et kui audiitorid ei ole ettevõtte tegevuse jätkumises kindlad, ei või nad tema aruandeid kinnitada isegi juhul, kui need on koostatud raamatupidamisstandardeid järgides; juhib tähelepanu asjaolule, et samas peaksid need parandama kõnealuse ettevõtte juhtimist; väidab, et rahvusvahelised finantsaruandluse normid ei taga alati raamatupidamisaruannete tõesust ja erapooletust, mida tõendavad arvukad näited audiitorite kinnitatud raamatupidamisaruannetega pankade krahhidest;

C.   
  Ausa ja jätkusuutliku konkurentsi edendamine

| 27. | toonitab, et mõjus, aus ja jätkusuutlik konkurents on vajalik selleks, et tagada hästitoimiv ja tõhus pangandussektor, mis hõlbustab reaalmajanduse rahastamist pangateenuste üldkättesaadavust tagades ja nende kulusid vähendades; rõhutab seoses sellega, et muude sätete hulgas tuleks ka järelevalve eeskirjades võtta arvesse asjaomaste institutsioonide riskiprofiili, piirkondlikku tegevusulatust ja ärimudelit; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et mõjus, aus ja jätkusuutlik konkurents on vajalik selleks, et tagada hästitoimiv ja tõhus pangandussektor, mis hõlbustab reaalmajanduse rahastamist pangateenuste üldkättesaadavust tagades ja nende kulusid vähendades; rõhutab seoses sellega, et muude sätete hulgas tuleks ka järelevalve eeskirjades võtta arvesse asjaomaste institutsioonide riskiprofiili, piirkondlikku tegevusulatust ja ärimudelit;

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd ELi pangandussektori mitmekesisemaks muutmise edendamise nimel, toetades ja soodustades rohkem tarbijatele suunatud pangandust, näiteks ühistupankade ja elamuhoiupankade, vastastikuste laenude, ühisrahastamisprojektide ning hoiupankade mudelite kaudu, jälgides, et läbipaistvalt avalikustataks tarbijaid mõjutavad erinevad riskitasemed; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd ELi pangandussektori mitmekesisemaks muutmise edendamise nimel, toetades ja soodustades rohkem tarbijatele suunatud pangandust, näiteks ühistupankade ja elamuhoiupankade, vastastikuste laenude, ühisrahastamisprojektide ning hoiupankade mudelite kaudu, jälgides, et läbipaistvalt avalikustataks tarbijaid mõjutavad erinevad riskitasemed;

| 29. | märgib, et Euroopa pangandussüsteemi stabiilsuse ja konkurentsivõime tõstmiseks on väga tähtis tulemuslikult käsitleda süsteemselt oluliste (s.t nii suurte, et nad ei tohi kokku kukkuda) finantseerimisasutuste küsimust, kelle raskused andsid tulemuseks finantskriisi negatiivsete mõjude eskaleerumise, ning selleks ratsionaliseerida pangakontsernide tegevushaaret ja vähendada nende vastastikust sõltuvust; |
| --- | --- |

29.

märgib, et Euroopa pangandussüsteemi stabiilsuse ja konkurentsivõime tõstmiseks on väga tähtis tulemuslikult käsitleda süsteemselt oluliste (s.t nii suurte, et nad ei tohi kokku kukkuda) finantseerimisasutuste küsimust, kelle raskused andsid tulemuseks finantskriisi negatiivsete mõjude eskaleerumise, ning selleks ratsionaliseerida pangakontsernide tegevushaaret ja vähendada nende vastastikust sõltuvust;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon leiaks seadusandlikes algatustes võimalusi õhutada ja edendada nn suhtelaene või teadmistepõhiseid laene, mille eesmärk peaks olema vältida nn linnuke-kirja lähenemist ning selle asemel keskenduda ärilaenude andjate ja vahendajate kutse- ja eetika alase koolituse edendamisele; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon leiaks seadusandlikes algatustes võimalusi õhutada ja edendada nn suhtelaene või teadmistepõhiseid laene, mille eesmärk peaks olema vältida nn linnuke-kirja lähenemist ning selle asemel keskenduda ärilaenude andjate ja vahendajate kutse- ja eetika alase koolituse edendamisele;

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, komisjon ja pädevad asutused seaksid endale selgeks eesmärgiks mõjusa konkurentsi tagamise ja edendamise ning suurema mitmekesisuse ja kliendikesksuse ergutamise Euroopa pangandussektoris; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, komisjon ja pädevad asutused seaksid endale selgeks eesmärgiks mõjusa konkurentsi tagamise ja edendamise ning suurema mitmekesisuse ja kliendikesksuse ergutamise Euroopa pangandussektoris;

| 32. | palub komisjonil esitada meetmed konto ülekantavuse kasutuselevõtmiseks ja hästi kättesaadavate veebisaitide edendamiseks, mis võimaldavad tarbijatel võrrelda pankade hindu ja finantsvõimsust ja edendavad distsipliini tänu teadlike tarbijate pangavahetamisele, ning tarbijate valikuvõimaluste suurendamiseks pangandussektoris, vähendades turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkkeid ning kohaldades proportsionaalseid eeskirju uute turule sisenejate suhtes; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil esitada meetmed konto ülekantavuse kasutuselevõtmiseks ja hästi kättesaadavate veebisaitide edendamiseks, mis võimaldavad tarbijatel võrrelda pankade hindu ja finantsvõimsust ja edendavad distsipliini tänu teadlike tarbijate pangavahetamisele, ning tarbijate valikuvõimaluste suurendamiseks pangandussektoris, vähendades turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkkeid ning kohaldades proportsionaalseid eeskirju uute turule sisenejate suhtes;

| 33. | kutsub komisjoni üles viima ellu käesolevas raportis välja toodud vajalikud struktuurireformid, millega säilitatakse siseturu terviklikkus ja samas järgitakse riikide pangasüsteemide mitmekesisust ning tagatakse Euroopa Pangandusjärelevalve mõjuvõimas roll eeskirjade nõuetekohase kohaldamise tagamisel kogu liidus; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles viima ellu käesolevas raportis välja toodud vajalikud struktuurireformid, millega säilitatakse siseturu terviklikkus ja samas järgitakse riikide pangasüsteemide mitmekesisust ning tagatakse Euroopa Pangandusjärelevalve mõjuvõimas roll eeskirjade nõuetekohase kohaldamise tagamisel kogu liidus;

o

o o

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf

(6)  COM(2012)0778.

(7)  „Reassessing the impact of finance on growth”, autorid Stephen G. Cecchetti ja Enisse Kharroubi, Rahvusvaheliste Arvelduste Panga monetaar- ja majandusosakond, juuli 2012: http://www.bis.org/publ/work381.pdf

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf ja http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 7.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2011. aasta aruande kohta (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2011. aasta aruanne” (COM(2012)0408) ja sellele lisatud dokumente (SWD(2012)0227 , SWD(2012)0228 , SWD(2012)0229 ja SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2011. aasta aruanne” (COM(2012)0408) ja sellele lisatud dokumente (SWD(2012)0227 , SWD(2012)0228 , SWD(2012)0229 ja SWD(2012)0230) (1),

| — | võttes arvesse OLAFi 2011. aasta aruannet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi 2011. aasta aruannet (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning kontrollikojale komisjoni pettustevastase võitluse strateegia kohta (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning kontrollikojale komisjoni pettustevastase võitluse strateegia kohta (COM(2011)0376),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõiget 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta – pettustevastane võitlus – 2010. aasta aruanne (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta – pettustevastane võitlus – 2010. aasta aruanne (2),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (3), oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (4) ja komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (3), oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (4) ja komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (COM(2011)0308),

| — | võttes arvesse OLAFi 2012. aasta aruannet ja OLAFi järelevalvekomitee sama aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi 2012. aasta aruannet ja OLAFi järelevalvekomitee sama aasta aruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0197/2013),

| A. | arvestades, et EL ja liikmesriigid jagavad vastutust liidu finantshuvide kaitsmisel ja võitluses pettuste vastu, ning arvestades, et tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel on äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja liikmesriigid jagavad vastutust liidu finantshuvide kaitsmisel ja võitluses pettuste vastu, ning arvestades, et tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel on äärmiselt oluline;

| B. | arvestades, et liikmesriikidel lasub peamine vastutus umbes 80 % liidu eelarve täitmise eest, samuti omavahendite kogumise eest, muu hulgas käibemaksu ja tollimaksude näol; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriikidel lasub peamine vastutus umbes 80 % liidu eelarve täitmise eest, samuti omavahendite kogumise eest, muu hulgas käibemaksu ja tollimaksude näol;

| C. | arvestades, et komisjon käivitas hiljuti mitu olulist algatust pettustevastaste poliitikameetmete kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon käivitas hiljuti mitu olulist algatust pettustevastaste poliitikameetmete kohta;

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, et liidu finantshuve kahjustavate pettuste ja muude ebaseaduslike tegevuste vastane võitlus on komisjoni ja liikmesriikide kohustus, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et liidu finantshuve kahjustavate pettuste ja muude ebaseaduslike tegevuste vastane võitlus on komisjoni ja liikmesriikide kohustus, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus;

| 2. | tuletab meelde, et sama tähtis on tagada nimetatud finantshuvide kaitse nii ELi vahendite kogumise tasandil kui ka kulude tasandil; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et sama tähtis on tagada nimetatud finantshuvide kaitse nii ELi vahendite kogumise tasandil kui ka kulude tasandil;

| 3. | tervitab komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2011. aasta aruanne” (komisjoni aastaaruanne); peab samas kahetsusväärseks, et aruanne piirdub liikmesriikide poolt esitatud andmetega; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid kasutavad sama liiki kuritegude kohta erinevaid mõisteid, ning kõik liikmesriigid ei kogu sarnaseid ja detailseid statistilisi andmeid, järgides seejuures ühiseid kriteeriume, mis raskendab usaldusväärse ja võrreldava statistika kogumist ELi tasandil; peab seetõttu kahetsusväärseks, et ei ole võimalik hinnata eiramiste ja pettuste tegelikku üldmahtu igas liikmesriigis eraldi ega teha kindlaks ja karistada neid liikmesriike, kus on kõige rohkem eiramisjuhtumeid ja pettust, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; nõuab seepärast tungivalt, et kõigis liikmesriikides sätestataks eiramiste ja pettuste standardsed hindamiskriteeriumid ja need kombineeritaks asjakohaste karistustega rikkumises süüdi olevatele isikutele; |
| --- | --- |

3.

tervitab komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2011. aasta aruanne” (komisjoni aastaaruanne); peab samas kahetsusväärseks, et aruanne piirdub liikmesriikide poolt esitatud andmetega; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid kasutavad sama liiki kuritegude kohta erinevaid mõisteid, ning kõik liikmesriigid ei kogu sarnaseid ja detailseid statistilisi andmeid, järgides seejuures ühiseid kriteeriume, mis raskendab usaldusväärse ja võrreldava statistika kogumist ELi tasandil; peab seetõttu kahetsusväärseks, et ei ole võimalik hinnata eiramiste ja pettuste tegelikku üldmahtu igas liikmesriigis eraldi ega teha kindlaks ja karistada neid liikmesriike, kus on kõige rohkem eiramisjuhtumeid ja pettust, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; nõuab seepärast tungivalt, et kõigis liikmesriikides sätestataks eiramiste ja pettuste standardsed hindamiskriteeriumid ja need kombineeritaks asjakohaste karistustega rikkumises süüdi olevatele isikutele;

| 4. | rõhutab meelde, et pettus on tahtlik eeskirjade rikkumine, mis on kuritegu, ning et eiramisjuhtumi korral on tegemist eeskirjade mittejärgimisega, ning avaldab kahetsust, et komisjoni aruandes ei käsitleta pettust põhjalikult ja puudutatakse valdavalt eiramisi; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325 on seotud pettuse, mitte eiramisjuhtumitega, ning nõuab, et tuleb teha vahet pettuse ja vigade või eiramise vahel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab meelde, et pettus on tahtlik eeskirjade rikkumine, mis on kuritegu, ning et eiramisjuhtumi korral on tegemist eeskirjade mittejärgimisega, ning avaldab kahetsust, et komisjoni aruandes ei käsitleta pettust põhjalikult ja puudutatakse valdavalt eiramisi; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 325 on seotud pettuse, mitte eiramisjuhtumitega, ning nõuab, et tuleb teha vahet pettuse ja vigade või eiramise vahel;

| 5. | märgib, et komisjoni aastaaruande kohaselt teatati 2011. aastal pettustena 1 230 eiramisjuhtumit ja nende hinnanguline finantsmõju vähenes 2010. aastaga võrreldes 37 %, ulatudes 404 miljoni euroni; tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika ja põllumajandus jäävad kaheks peamiseks valdkonnaks, kus on kõrgeim pettuste esinemise tase, mille hinnanguline finantsmõju on vastavalt 204 miljonit ja 77 miljonit eurot; peab aga küsitavaks, kas see vastab pettuste osas tegelikule olukorrale või on pigem märk, et liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid on puudulikud; |
| --- | --- |

5.

märgib, et komisjoni aastaaruande kohaselt teatati 2011. aastal pettustena 1 230 eiramisjuhtumit ja nende hinnanguline finantsmõju vähenes 2010. aastaga võrreldes 37 %, ulatudes 404 miljoni euroni; tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika ja põllumajandus jäävad kaheks peamiseks valdkonnaks, kus on kõrgeim pettuste esinemise tase, mille hinnanguline finantsmõju on vastavalt 204 miljonit ja 77 miljonit eurot; peab aga küsitavaks, kas see vastab pettuste osas tegelikule olukorrale või on pigem märk, et liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid on puudulikud;

| 6. | kutsub komisjoni üles liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust hoolikalt jälgima ja tagama, et teave eiramisjuhtumite taseme kohta liikmesriikides vastaks tegelikule olukorrale; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust hoolikalt jälgima ja tagama, et teave eiramisjuhtumite taseme kohta liikmesriikides vastaks tegelikule olukorrale;

| 7. | rõhutab, et olukord, kus liikmesriigid ei edasta õigeaegselt andmeid või esitavad ebatäpseid andmeid, on kestnud juba aastaid; rõhutab, et on võimatu võrrelda ja objektiivselt hinnata pettuste ulatust Euroopa Liidu liikmesriikides; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament, komisjon ja OLAF ei saa nõuetekohaselt täita oma ülesandeid seoses olukorra hindamise ning ettepanekute esitamisega, ja kordab, et sellist olukorda ei saa lubada; kutsub komisjoni üles võtma endale täieliku vastutuse ELi eelarvest alusetult väljamakstud vahendite sissenõudmise eest; soovitab komisjonil kehtestada kõikides liikmesriikides ühtsed aruandluse põhimõtted ja tagada võrreldavate, usaldusväärsete ja asjakohaste andmete kogumine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et olukord, kus liikmesriigid ei edasta õigeaegselt andmeid või esitavad ebatäpseid andmeid, on kestnud juba aastaid; rõhutab, et on võimatu võrrelda ja objektiivselt hinnata pettuste ulatust Euroopa Liidu liikmesriikides; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament, komisjon ja OLAF ei saa nõuetekohaselt täita oma ülesandeid seoses olukorra hindamise ning ettepanekute esitamisega, ja kordab, et sellist olukorda ei saa lubada; kutsub komisjoni üles võtma endale täieliku vastutuse ELi eelarvest alusetult väljamakstud vahendite sissenõudmise eest; soovitab komisjonil kehtestada kõikides liikmesriikides ühtsed aruandluse põhimõtted ja tagada võrreldavate, usaldusväärsete ja asjakohaste andmete kogumine;

| 8. | rõhutab, et Euroopa Liit peab suurendama oma jõupingutusi, et tugevdada e-valitsuse põhimõtteid, mis looks tingimused suuremaks läbipaistvuseks riigi rahanduses; juhib tähelepanu asjaolule, et erinevalt sularahatehingutest registreeritakse elektroonilised tehingud ja seetõttu on raskem pettusi toime panna ja lihtsam kahtlustatava pettuse juhtumeid avastada; kutsub liikmesriike üles langetama muude kohustuslike maksete kui sularahamaksete künniseid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Euroopa Liit peab suurendama oma jõupingutusi, et tugevdada e-valitsuse põhimõtteid, mis looks tingimused suuremaks läbipaistvuseks riigi rahanduses; juhib tähelepanu asjaolule, et erinevalt sularahatehingutest registreeritakse elektroonilised tehingud ja seetõttu on raskem pettusi toime panna ja lihtsam kahtlustatava pettuse juhtumeid avastada; kutsub liikmesriike üles langetama muude kohustuslike maksete kui sularahamaksete künniseid;

| 9. | kutsub komisjoni üles uurima lähemalt seost liikmesriikide esitatud pettuste teemaliste aruannete ja asjaolu vahel, et puudub ühtne kriminaalõigus, milles sätestataks liidu finantshuvide kaitse valdkonnas ühine määratlus pettuste ja kuritegeliku käitumise kohta; juhib tähelepanu sellele, et kriminaalõiguse süsteemid liikmesriikides on ühtlustatud vaid piiratud määral; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles uurima lähemalt seost liikmesriikide esitatud pettuste teemaliste aruannete ja asjaolu vahel, et puudub ühtne kriminaalõigus, milles sätestataks liidu finantshuvide kaitse valdkonnas ühine määratlus pettuste ja kuritegeliku käitumise kohta; juhib tähelepanu sellele, et kriminaalõiguse süsteemid liikmesriikides on ühtlustatud vaid piiratud määral;

| 10. | rõhutab, et on avaldatud 233 uurimisaruannet ELi rahaliste vahendite väärkasutusega seotud pettuste kohta 5 aasta jooksul 27 liikmesriigis, kusjuures liikmesriikidest esitasid kõige aktiivsemalt aruandeid Ühendkuningriigi, Slovakkia, Saksamaa, Bulgaaria, Hispaania, Rumeenia ja Eesti (5); on arvamusel, et uurival ajakirjandusel on olnud oluline roll liidu finantshuve kahjustavate pettuste paljastamisel ja see on väärtuslik infoallikas, millega OLAF ning liikmesriikide õiguskaitseorganid ja muud asjaomased asutused peavad arvestama; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et on avaldatud 233 uurimisaruannet ELi rahaliste vahendite väärkasutusega seotud pettuste kohta 5 aasta jooksul 27 liikmesriigis, kusjuures liikmesriikidest esitasid kõige aktiivsemalt aruandeid Ühendkuningriigi, Slovakkia, Saksamaa, Bulgaaria, Hispaania, Rumeenia ja Eesti (5); on arvamusel, et uurival ajakirjandusel on olnud oluline roll liidu finantshuve kahjustavate pettuste paljastamisel ja see on väärtuslik infoallikas, millega OLAF ning liikmesriikide õiguskaitseorganid ja muud asjaomased asutused peavad arvestama;

| 11. | tuletab meelde, et oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis „Ühenduse finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2009. aasta aruanne” (6) nõudis Euroopa Parlament kohustuslike riiklike haldusdeklaratsioonide kasutuselevõttu, mida nõuetekohaselt auditeerib riigikontroll ja mille kinnitab Euroopa Kontrollikoda; avaldab kahetsust, et selles suunas ei ole tehtud edasisi samme; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis „Ühenduse finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2009. aasta aruanne” (6) nõudis Euroopa Parlament kohustuslike riiklike haldusdeklaratsioonide kasutuselevõttu, mida nõuetekohaselt auditeerib riigikontroll ja mille kinnitab Euroopa Kontrollikoda; avaldab kahetsust, et selles suunas ei ole tehtud edasisi samme;

| 12. | peab ülioluliseks, et pettusejuhtumitele tehtaks Euroopa tasandil nõuetekohast järelkontrolli; on hämmingus, et OLAFi peadirektor on 2012. ja 2013. aasta juurdlusprioriteetides kehtestanud tõenäolise finantsmõju sektoripõhised künnised nii, et juhtumit, kus tõenäoline finantsmõju jääb allapoole künnist, käsitletakse kui vähetähtsat ja juurdlust sellises asjas tõenäoliselt ei algatata; märgib, et künnised on tollisektori puhul 1 000 000 eurot, SAPARDi fondide puhul 100 000 eurot, põllumajandusfondide puhul 250 000 eurot, struktuurifondide puhul 500 000 eurot, Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul 1 000 000 eurot, tsentraliseeritud kulude ja välisabi puhul 50 000 eurot ning ELi personali valdkonna puhul 10 000 eurot; on seisukohal, et see on lubamatu; nõuab tungivalt, et peadirektor muudaks viivitamatult praegust korda ja loobuks lähenemisviisist, kus tööde prioriteetsuse otsustamiseks kasutatakse künniseid; |
| --- | --- |

12.

peab ülioluliseks, et pettusejuhtumitele tehtaks Euroopa tasandil nõuetekohast järelkontrolli; on hämmingus, et OLAFi peadirektor on 2012. ja 2013. aasta juurdlusprioriteetides kehtestanud tõenäolise finantsmõju sektoripõhised künnised nii, et juhtumit, kus tõenäoline finantsmõju jääb allapoole künnist, käsitletakse kui vähetähtsat ja juurdlust sellises asjas tõenäoliselt ei algatata; märgib, et künnised on tollisektori puhul 1 000 000 eurot, SAPARDi fondide puhul 100 000 eurot, põllumajandusfondide puhul 250 000 eurot, struktuurifondide puhul 500 000 eurot, Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul 1 000 000 eurot, tsentraliseeritud kulude ja välisabi puhul 50 000 eurot ning ELi personali valdkonna puhul 10 000 eurot; on seisukohal, et see on lubamatu; nõuab tungivalt, et peadirektor muudaks viivitamatult praegust korda ja loobuks lähenemisviisist, kus tööde prioriteetsuse otsustamiseks kasutatakse künniseid;

| 13. | nõuab, et Euroopa Liidu finantshuvidele mõju avaldanud korruptsioonijuhtumid tuleb seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõike 5 kohaldamisega lugeda pettuseks ja lisada need komisjoni aastaaruandesse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et Euroopa Liidu finantshuvidele mõju avaldanud korruptsioonijuhtumid tuleb seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõike 5 kohaldamisega lugeda pettuseks ja lisada need komisjoni aastaaruandesse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta;

| 14. | märgib, et süüdimõistmiste määr liidu eelarve vastaste kuritegudega seotud kohtuasjades on liikmesriigiti väga erinev, jäädes vahemikku 14–80 %; rõhutab, et liikmesriikide kriminaalõiguse süsteemide ühtlustamine on ikka veel piiratud, samas on vaja tugevdada õigusalast koostööd; nõuab laiaulatuslike Euroopa õigusaktide vastuvõtmist ning paremat koostööd ja omavahelist kooskõlastamist kõikide liikmesriikide vahel, et tagada petturitele ranged karistused ja hoida pettused ära; |
| --- | --- |

14.

märgib, et süüdimõistmiste määr liidu eelarve vastaste kuritegudega seotud kohtuasjades on liikmesriigiti väga erinev, jäädes vahemikku 14–80 %; rõhutab, et liikmesriikide kriminaalõiguse süsteemide ühtlustamine on ikka veel piiratud, samas on vaja tugevdada õigusalast koostööd; nõuab laiaulatuslike Euroopa õigusaktide vastuvõtmist ning paremat koostööd ja omavahelist kooskõlastamist kõikide liikmesriikide vahel, et tagada petturitele ranged karistused ja hoida pettused ära;

| 15. | tunnistab, et summa, mis tuleb 2011. aastal avastatud eiramiste järgselt sisse nõuda, on jõudnud 321 miljoni euroni, millest 166 miljonit eurot on liikmesriigid juba sisse nõudnud; märgib sellega seoses, et 2011. aastal kasvas traditsiooniliste omavahenditega seotud tagastamismäär 52 %-ni, võrreldes 2010. aastaga, kus see oli 46 %; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et summa, mis tuleb 2011. aastal avastatud eiramiste järgselt sisse nõuda, on jõudnud 321 miljoni euroni, millest 166 miljonit eurot on liikmesriigid juba sisse nõudnud; märgib sellega seoses, et 2011. aastal kasvas traditsiooniliste omavahenditega seotud tagastamismäär 52 %-ni, võrreldes 2010. aastaga, kus see oli 46 %;

| 16. | võtab arvesse OLAFi 2011. aasta aruannet ja ülevaadet edusammude kohta kohtumenetlustes aastatel 2006–2011 algatatud menetluste osas, mille kohaselt rohkem kui pool menetlustest ootab kohtuotsust (7); on seisukohal, et tuleks erilist tähelepanu pöörata pettusjuhtumitele tollivaldkonnas, mis kuulub suurima süsteemse korruptsiooni tasemega valdkondade hulka Euroopas; |
| --- | --- |

16.

võtab arvesse OLAFi 2011. aasta aruannet ja ülevaadet edusammude kohta kohtumenetlustes aastatel 2006–2011 algatatud menetluste osas, mille kohaselt rohkem kui pool menetlustest ootab kohtuotsust (7); on seisukohal, et tuleks erilist tähelepanu pöörata pettusjuhtumitele tollivaldkonnas, mis kuulub suurima süsteemse korruptsiooni tasemega valdkondade hulka Euroopas;

| 17. | märgib murelikult, et komisjon ei kavatse jätkuva majanduskriisi tõttu suurendada oma uue kõikehõlmava ELi strateegia osana ELi poolset liikmesriikide õiguskaitseasutuste rahastamist ELi finantshuvide parema kaitse eesmärgil; on seisukohal, et kõnealune strateegia peaks olema sidus ja kõikehõlmav tegevuskava, mille eesmärk on vähendada salakaubandust, suurendada kogutavat tulu ning seeläbi tagada, et niisugune investeering tasub end tulevikus ära; |
| --- | --- |

17.

märgib murelikult, et komisjon ei kavatse jätkuva majanduskriisi tõttu suurendada oma uue kõikehõlmava ELi strateegia osana ELi poolset liikmesriikide õiguskaitseasutuste rahastamist ELi finantshuvide parema kaitse eesmärgil; on seisukohal, et kõnealune strateegia peaks olema sidus ja kõikehõlmav tegevuskava, mille eesmärk on vähendada salakaubandust, suurendada kogutavat tulu ning seeläbi tagada, et niisugune investeering tasub end tulevikus ära;

Tulud – omavahendid

| 18. | tuletab meelde, et käibe- ja tollimaksu nõuetekohane laekumine mõjutab otseselt nii liikmesriikide majandust kui ka ELi eelarvet ning tulude kogumise süsteemide täiustamine ja kõigi tehingute ametlik dokumenteerimine ja varimajandusest väljatoomine peaks olema kõigi liikmesriikide ülim prioriteet; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et käibe- ja tollimaksu nõuetekohane laekumine mõjutab otseselt nii liikmesriikide majandust kui ka ELi eelarvet ning tulude kogumise süsteemide täiustamine ja kõigi tehingute ametlik dokumenteerimine ja varimajandusest väljatoomine peaks olema kõigi liikmesriikide ülim prioriteet;

| 19. | toonitab sellega seoses, et maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine on suur oht ELi rahandusele; rõhutab, et ELis jääb igal aastal maksupettuste ja maksustamise vältimise tõttu saamata hinnanguliselt 1 triljon eurot riigi raha ehk ligikaudu 2000 eurot iga Euroopa kodaniku kohta aastas; märgib, et praegu Euroopas saamata jäänud keskmine maksusumma on suurem kui liikmesriikide poolt tervishoiule kulutatu ja üle nelja korra suurem kui ELis haridusele kulutatav raha; |
| --- | --- |

19.

toonitab sellega seoses, et maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine on suur oht ELi rahandusele; rõhutab, et ELis jääb igal aastal maksupettuste ja maksustamise vältimise tõttu saamata hinnanguliselt 1 triljon eurot riigi raha ehk ligikaudu 2000 eurot iga Euroopa kodaniku kohta aastas; märgib, et praegu Euroopas saamata jäänud keskmine maksusumma on suurem kui liikmesriikide poolt tervishoiule kulutatu ja üle nelja korra suurem kui ELis haridusele kulutatav raha;

| 20. | rõhutab, et mehhanismi tõttu, mille raames tasakaalustatakse ELi eelarvet kogurahvatulu põhiste vahenditega, peavad iga tollimaksu- ja käibemaksupettustele kaotatud euro kinni maksma ELi kodanikud; peab vastuvõetamatuks seda, et tegelikkuses subsideerib pettusega tegelevaid majandustegevuses osalejaid ELi maksumaksja; rõhutab, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide ülim prioriteet peaks olema võitlus maksudest kõrvalehoidumisega; kutsub liikmesriike üles muutma oma maksusüsteeme lihtsamaks ja läbipaistvamaks, sest maksupettuste toimepanemist hõlbustavad sageli keerulised ja läbipaistmatud maksusüsteemid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et mehhanismi tõttu, mille raames tasakaalustatakse ELi eelarvet kogurahvatulu põhiste vahenditega, peavad iga tollimaksu- ja käibemaksupettustele kaotatud euro kinni maksma ELi kodanikud; peab vastuvõetamatuks seda, et tegelikkuses subsideerib pettusega tegelevaid majandustegevuses osalejaid ELi maksumaksja; rõhutab, et nii komisjoni kui ka liikmesriikide ülim prioriteet peaks olema võitlus maksudest kõrvalehoidumisega; kutsub liikmesriike üles muutma oma maksusüsteeme lihtsamaks ja läbipaistvamaks, sest maksupettuste toimepanemist hõlbustavad sageli keerulised ja läbipaistmatud maksusüsteemid;

| 21. | kutsub komisjoni üles tugevdama oma tegevuse kooskõlastatust liikmesriikidega, et koguda usaldusväärseid andmeid tolli- ja käibemaksulõhe kohta liikmesriikides ja teavitada neist korrapäraselt Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles tugevdama oma tegevuse kooskõlastatust liikmesriikidega, et koguda usaldusväärseid andmeid tolli- ja käibemaksulõhe kohta liikmesriikides ja teavitada neist korrapäraselt Euroopa Parlamenti;

| 22. | tervitab asjaolu, et 98 % traditsioonilistest omavahenditest on tagasi saadud suuremate probleemideta, kuid märgib, et liikmesriikide tulemustes ülejäänud 2 % vahendite sissenõudmisel on erinevusi (8); |
| --- | --- |

22.

tervitab asjaolu, et 98 % traditsioonilistest omavahenditest on tagasi saadud suuremate probleemideta, kuid märgib, et liikmesriikide tulemustes ülejäänud 2 % vahendite sissenõudmisel on erinevusi (8);

Toll

| 23. | toonitab, et traditsiooniliste omavahendite hulgas on tollimaksude laekumine tähtis sissetulekuallikas liikmesriikide valitsustele, kes jätavad endale 25 %, et katta maksukogumise kulud; kordab, et tõhus eiramisjuhtumite ja pettuste ennetamine selles valdkonnas kaitseb liidu finantshuve ning sellel on oluline mõju siseturule, kaotades maksudest kõrvalehoiduvate ettevõtjate ebaausad eelised võrreldes nendega, kes täidavad oma kohustusi; toonitab, et probleemi keskmes on deklareerimata või tollijärelevalvet mitte läbinud import; |
| --- | --- |

23.

toonitab, et traditsiooniliste omavahendite hulgas on tollimaksude laekumine tähtis sissetulekuallikas liikmesriikide valitsustele, kes jätavad endale 25 %, et katta maksukogumise kulud; kordab, et tõhus eiramisjuhtumite ja pettuste ennetamine selles valdkonnas kaitseb liidu finantshuve ning sellel on oluline mõju siseturule, kaotades maksudest kõrvalehoiduvate ettevõtjate ebaausad eelised võrreldes nendega, kes täidavad oma kohustusi; toonitab, et probleemi keskmes on deklareerimata või tollijärelevalvet mitte läbinud import;

| 24. | on sügavalt mures kontrollikoja järelduste pärast, mille kohaselt ilmnes riikide tollijärelevalves suuri puudusi (9); |
| --- | --- |

24.

on sügavalt mures kontrollikoja järelduste pärast, mille kohaselt ilmnes riikide tollijärelevalves suuri puudusi (9);

| 25. | rõhutab, et tolliliit on ELi ainupädevuse valdkond ja seepärast on komisjoni kohustus kehtestada kõik vajalikud meetmed, et liikmesriikide tolliasutused tegutseksid ühtsetel alustel, ning jälgida nende rakendamist; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tolliliit on ELi ainupädevuse valdkond ja seepärast on komisjoni kohustus kehtestada kõik vajalikud meetmed, et liikmesriikide tolliasutused tegutseksid ühtsetel alustel, ning jälgida nende rakendamist;

| 26. | teeb ettepaneku uurida võimalust luua pettustevastasele võitlusele spetsialiseerunud Euroopa tolliametnike rühm, kes töötaks kõrvuti riiklike tolliasutustega; |
| --- | --- |

26.

teeb ettepaneku uurida võimalust luua pettustevastasele võitlusele spetsialiseerunud Euroopa tolliametnike rühm, kes töötaks kõrvuti riiklike tolliasutustega;

| 27. | tuletab meelde, et 70 % ELi tolliprotseduuridest on lihtsustatud; on sügavalt mures kontrollikoja järelduste pärast eriaruandes nr 1/2010, milles tuvastati kõnealuses valdkonnas suured puudused, viidates puudulikele või puudulikult dokumenteeritud audititele, vähesele automatiseeritud andmetöötlustehnoloogia kasutamisele, ülemäärasele lihtsustamisele ja järelauditite halvale kvaliteedile; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et 70 % ELi tolliprotseduuridest on lihtsustatud; on sügavalt mures kontrollikoja järelduste pärast eriaruandes nr 1/2010, milles tuvastati kõnealuses valdkonnas suured puudused, viidates puudulikele või puudulikult dokumenteeritud audititele, vähesele automatiseeritud andmetöötlustehnoloogia kasutamisele, ülemäärasele lihtsustamisele ja järelauditite halvale kvaliteedile;

| 28. | toonitab, et tolliliidu toimimiseks on hädavajalikud nüüdisaegsed IT-lahendused ja otsene juurdepääs andmetele; ei ole rahul olemasolevate lahendustega; peab eriti murettekitavaks 2012. aasta mais 2011. aasta kohta avaldatud Eurofisci (10) esimese tegevusaruande järeldust, et enamikus liikmesriikides puudub maksuametil otsene juurdepääs tolliandmetele ja seetõttu ei ole automaatne ristkontroll maksuandmetega võimalik; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et tolliliidu toimimiseks on hädavajalikud nüüdisaegsed IT-lahendused ja otsene juurdepääs andmetele; ei ole rahul olemasolevate lahendustega; peab eriti murettekitavaks 2012. aasta mais 2011. aasta kohta avaldatud Eurofisci (10) esimese tegevusaruande järeldust, et enamikus liikmesriikides puudub maksuametil otsene juurdepääs tolliandmetele ja seetõttu ei ole automaatne ristkontroll maksuandmetega võimalik;

| 29. | taunib asjaolu, et komisjon ja liikmesriigid ei ole suutnud tagada ajakohastatud tolliseadustiku õigeaegset rakendamist; rõhutab, et uue tolliseadustiku rakendamise viibimise tõttu on jäänud saamata hinnanguliselt 2,5 miljardit eurot, mis vastanuks täieliku protseduuri raames nõuete täitmisega seotud tegevuskulude aastasele kokkuhoiule, ning laienenud rahvusvahelisel kaubandusturul kuni 50 miljardit eurot (11); palub komisjonil hinnata ajakohastatud tolliseadustiku täieliku kohaldamise edasilükkamise kulusid ja arvutada välja selle tagajärjed eelarvele; |
| --- | --- |

29.

taunib asjaolu, et komisjon ja liikmesriigid ei ole suutnud tagada ajakohastatud tolliseadustiku õigeaegset rakendamist; rõhutab, et uue tolliseadustiku rakendamise viibimise tõttu on jäänud saamata hinnanguliselt 2,5 miljardit eurot, mis vastanuks täieliku protseduuri raames nõuete täitmisega seotud tegevuskulude aastasele kokkuhoiule, ning laienenud rahvusvahelisel kaubandusturul kuni 50 miljardit eurot (11); palub komisjonil hinnata ajakohastatud tolliseadustiku täieliku kohaldamise edasilükkamise kulusid ja arvutada välja selle tagajärjed eelarvele;

| 30. | rõhutab vajadust veelgi intensiivistada võitlust tollipettustega ja väljendab heameelt pettustevastase transiiditeabesüsteemi loomise üle – tegemist on keskse andmebaasiga, mis on kavandatud selleks, et hoida kõiki asjaomaseid ametiasutusi kursis transiitkauba liikumisega ELis; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust veelgi intensiivistada võitlust tollipettustega ja väljendab heameelt pettustevastase transiiditeabesüsteemi loomise üle – tegemist on keskse andmebaasiga, mis on kavandatud selleks, et hoida kõiki asjaomaseid ametiasutusi kursis transiitkauba liikumisega ELis;

| 31. | soovitab, arvestades Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning mõnede ELi mittekuuluvate riikide poolt 2011. aastal teostatud ühiste tollioperatsioonide edu, selliste operatsioonide regulaarset läbiviimist, et võidelda riskikaupade salakaubaveoga ja pettustega teatavates riskipiirkondades; juhib tähelepanu asjaolule, et 2011. aastal teostatud ühiste tollioperatsioonide tulemusena konfiskeeriti 1,2 miljonit sigaretti ja avastati üle 1,7 miljoni euro ulatuses maksu- ja tollipettusi; |
| --- | --- |

31.

soovitab, arvestades Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning mõnede ELi mittekuuluvate riikide poolt 2011. aastal teostatud ühiste tollioperatsioonide edu, selliste operatsioonide regulaarset läbiviimist, et võidelda riskikaupade salakaubaveoga ja pettustega teatavates riskipiirkondades; juhib tähelepanu asjaolule, et 2011. aastal teostatud ühiste tollioperatsioonide tulemusena konfiskeeriti 1,2 miljonit sigaretti ja avastati üle 1,7 miljoni euro ulatuses maksu- ja tollipettusi;

Käibemaks

| 32. | tuletab meelde, et tolliprotseduuride nõuetekohane toimimine mõjutab otseselt käibemaksu arvutamist; taunib kontrollikoja tuvastatud puudusi selles valdkonnas; väljendab suurt muret eriti kontrollikoja eriaruande nr 13/2011 järelduste pärast, et juba üksnes tolliprotseduuri 42 (12) rakendamine tõi endaga kaasa 2009. aastal hinnanguliselt ligikaudu 2,2 miljardi euro (13) suuruse ekstrapoleeritud kahju seitsmes liikmesriigis, mida kontrollikoda auditeeris; see moodustab 29 % käibemaksust, mis on teoreetiliselt kohaldatav nendes liikmesriikides 2009. aastal tolliprotseduuri 42 alusel imporditud kauba maksustatava koguse suhtes; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et tolliprotseduuride nõuetekohane toimimine mõjutab otseselt käibemaksu arvutamist; taunib kontrollikoja tuvastatud puudusi selles valdkonnas; väljendab suurt muret eriti kontrollikoja eriaruande nr 13/2011 järelduste pärast, et juba üksnes tolliprotseduuri 42 (12) rakendamine tõi endaga kaasa 2009. aastal hinnanguliselt ligikaudu 2,2 miljardi euro (13) suuruse ekstrapoleeritud kahju seitsmes liikmesriigis, mida kontrollikoda auditeeris; see moodustab 29 % käibemaksust, mis on teoreetiliselt kohaldatav nendes liikmesriikides 2009. aastal tolliprotseduuri 42 alusel imporditud kauba maksustatava koguse suhtes;

| 33. | on sügavalt mures selle pärast, et käibemaksupettus on laialt levinud; osutab asjaolule, et alates käibemaksu kogumise mudeli kasutuselevõtust ei ole mudelit muudetud; rõhutab, et see mudel on aegunud, arvestades mitmeid tehnoloogias ja majanduskeskkonnas toimunud muutusi; toonitab, et otsese maksustamise valdkonna algatuste jaoks on vaja nõukogu ühehäälset otsust; taunib asjaolu, et praegu on nõukogus blokeeritud kaks tähtsat käibemaksupettuse vastast algatust: ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga (COM(2012)0428) ja ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses tagasipööratud maksustamismehhanismi mittekohustusliku ja ajutise kohaldamisega teatavate pettuse ohvriks langeda võivate kaupade ja teenuste tarnete suhtes (COM(2009)0511) (14); |
| --- | --- |

33.

on sügavalt mures selle pärast, et käibemaksupettus on laialt levinud; osutab asjaolule, et alates käibemaksu kogumise mudeli kasutuselevõtust ei ole mudelit muudetud; rõhutab, et see mudel on aegunud, arvestades mitmeid tehnoloogias ja majanduskeskkonnas toimunud muutusi; toonitab, et otsese maksustamise valdkonna algatuste jaoks on vaja nõukogu ühehäälset otsust; taunib asjaolu, et praegu on nõukogus blokeeritud kaks tähtsat käibemaksupettuse vastast algatust: ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga (COM(2012)0428) ja ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses tagasipööratud maksustamismehhanismi mittekohustusliku ja ajutise kohaldamisega teatavate pettuse ohvriks langeda võivate kaupade ja teenuste tarnete suhtes (COM(2009)0511) (14);

| 34. | juhib tähelepanu vajadusele luua reaalajas side äritehingute ja maksuameti vahel, et võidelda maksudest kõrvalehoidumisega; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu vajadusele luua reaalajas side äritehingute ja maksuameti vahel, et võidelda maksudest kõrvalehoidumisega;

| 35. | on veendunud, et dokumenteerimata tehingute kõrvaldamine aitaks vähendada laekumata käibemaksu summat; |
| --- | --- |

35.

on veendunud, et dokumenteerimata tehingute kõrvaldamine aitaks vähendada laekumata käibemaksu summat;

Sigarettide salakaubavedu

| 36. | möönab, et kõrgelt maksustatavate kaupade salakaubavedu tekitab ELi ja selle liikmesriikide eelarves olulist kahju ning sigarettide salakaubaveo tõttu kaotatakse tollituludes hinnanguliselt otseselt enam kui 10 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

36.

möönab, et kõrgelt maksustatavate kaupade salakaubavedu tekitab ELi ja selle liikmesriikide eelarves olulist kahju ning sigarettide salakaubaveo tõttu kaotatakse tollituludes hinnanguliselt otseselt enam kui 10 miljardit eurot aastas;

| 37. | rõhutab, et sigarettide salakaubavedu on oluline rahastamisallikas rahvusvahelise struktuuriga kuritegelikele organisatsioonidele, ja toonitab seetõttu, kui tähtis on tugevdada ELi idapiiril sigarettide ja alkoholi salakaubaveo vastu võitlemise komisjoni tegevuskava välismõõdet, millega tagatakse naaberriikide jõustamissuutlikkuse suurendamine, tehnilise abi ja koolituse pakkumine, teadlikkuse tõstmine, operatsioonilise koostöö, nt ühiste tollioperatsioonide tugevdamine, luureandmete jagamine ja rahvusvahelise koostöö edendamine; rõhutab eelkõige liikmesriikide, Venemaa ja idapartnerluse riikide (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina) vahelise koostöö tähtsust selles tegevuskavas kavandatud sihtmeetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et sigarettide salakaubavedu on oluline rahastamisallikas rahvusvahelise struktuuriga kuritegelikele organisatsioonidele, ja toonitab seetõttu, kui tähtis on tugevdada ELi idapiiril sigarettide ja alkoholi salakaubaveo vastu võitlemise komisjoni tegevuskava välismõõdet, millega tagatakse naaberriikide jõustamissuutlikkuse suurendamine, tehnilise abi ja koolituse pakkumine, teadlikkuse tõstmine, operatsioonilise koostöö, nt ühiste tollioperatsioonide tugevdamine, luureandmete jagamine ja rahvusvahelise koostöö edendamine; rõhutab eelkõige liikmesriikide, Venemaa ja idapartnerluse riikide (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina) vahelise koostöö tähtsust selles tegevuskavas kavandatud sihtmeetmete rakendamisel;

| 38. | möönab, et idapiir on antud valdkonnas eriti haavatav geograafiline piirkond; peab tervitatavaks, et komisjon avaldas tegevuskava, et võidelda sigarettide ja alkoholi salakaubaveo vastu ELi idapiiril; |
| --- | --- |

38.

möönab, et idapiir on antud valdkonnas eriti haavatav geograafiline piirkond; peab tervitatavaks, et komisjon avaldas tegevuskava, et võidelda sigarettide ja alkoholi salakaubaveo vastu ELi idapiiril;

| 39. | väljendab heameelt OLAFi tegevuse üle nimetatud tegevuskava rakendamisel; on eriti rahul „Operation Barrel” eduga, mille nimel tegid koostööd 24 liikmesriiki, Norra, Šveits, Horvaatia ja Türgi, mida toetasid aktiivselt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, Europol, Frontex ja Maailma Tolliorganisatsioon ning mille tulemusena konfiskeeriti 1,2 miljonit sigaretti; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt OLAFi tegevuse üle nimetatud tegevuskava rakendamisel; on eriti rahul „Operation Barrel” eduga, mille nimel tegid koostööd 24 liikmesriiki, Norra, Šveits, Horvaatia ja Türgi, mida toetasid aktiivselt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, Europol, Frontex ja Maailma Tolliorganisatsioon ning mille tulemusena konfiskeeriti 1,2 miljonit sigaretti;

| 40. | väljendab heameelt selle üle, et Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni osaliste konverentsi viiendal istungil 12. novembril 2012 võeti vastu protokoll tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise kohta; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt selle üle, et Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni osaliste konverentsi viiendal istungil 12. novembril 2012 võeti vastu protokoll tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise kohta;

Kulud

| 41. | tuletab meelde, et 94 % ELi eelarvest investeeritakse liikmesriikidesse ja praegusel majanduslikult raskel ajal on äärmiselt tähtis, et raha kulutataks hästi; on seepärast arvamusel, et ELi eelarvega seotud pettuste vastast võitlust saamata jäänud vahendite sissenõudmiseks tuleb käsitleda prioriteedina kõigis rahastamisprogrammides, et oleks kindel, et ELi eelarve kulutatakse liidu peamistele eesmärkidele, nagu töökohtade ja majanduskasvu loomine; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et 94 % ELi eelarvest investeeritakse liikmesriikidesse ja praegusel majanduslikult raskel ajal on äärmiselt tähtis, et raha kulutataks hästi; on seepärast arvamusel, et ELi eelarvega seotud pettuste vastast võitlust saamata jäänud vahendite sissenõudmiseks tuleb käsitleda prioriteedina kõigis rahastamisprogrammides, et oleks kindel, et ELi eelarve kulutatakse liidu peamistele eesmärkidele, nagu töökohtade ja majanduskasvu loomine;

| 42. | taunib asjaolu, et enamik eiramisjuhtumeid ELi kulutustes leiavad aset riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

42.

taunib asjaolu, et enamik eiramisjuhtumeid ELi kulutustes leiavad aset riiklikul tasandil;

| 43. | rõhutab, et suurem läbipaistvus, mis võimaldab korralikku järelevalvet, on pettuse avastamise juures keskse tähtsusega; tuletab meelde, et eelmistel aastatel innustas parlament komisjoni astuma samme, et tagada ELi vahendite saajate üldine läbipaistvus; kahetseb, et seda meedet ei ole veel rakendatud; kordab seetõttu oma palvet, et komisjon kavandaks meetmed õiguslike menetluste läbipaistvuse suurendamiseks ning süsteemi, mis võimaldaks loetleda samal veebilehel kõik ELi vahenditest toetuse saajad, sõltumata vahendite haldajast ning tuginedes selle teabe standardliikidele, mis tuleb igal liikmesriigil esitada vähemalt ühes liidu töökeeles; kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd ja esitama komisjonile igakülgse ja usaldusväärse teabe liikmesriikide hallatavate ELi rahalistest vahendite saajate kohta; kutsub komisjoni üles hindama koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise süsteemi ja esitama parlamendile esmajärjekorras aruande; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et suurem läbipaistvus, mis võimaldab korralikku järelevalvet, on pettuse avastamise juures keskse tähtsusega; tuletab meelde, et eelmistel aastatel innustas parlament komisjoni astuma samme, et tagada ELi vahendite saajate üldine läbipaistvus; kahetseb, et seda meedet ei ole veel rakendatud; kordab seetõttu oma palvet, et komisjon kavandaks meetmed õiguslike menetluste läbipaistvuse suurendamiseks ning süsteemi, mis võimaldaks loetleda samal veebilehel kõik ELi vahenditest toetuse saajad, sõltumata vahendite haldajast ning tuginedes selle teabe standardliikidele, mis tuleb igal liikmesriigil esitada vähemalt ühes liidu töökeeles; kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd ja esitama komisjonile igakülgse ja usaldusväärse teabe liikmesriikide hallatavate ELi rahalistest vahendite saajate kohta; kutsub komisjoni üles hindama koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise süsteemi ja esitama parlamendile esmajärjekorras aruande;

Põllumajandus

| 44. | tervitab asjaolu, et Madalmaad, Poola ja Soome on parandanud aruandluse järjepidevust ning et 27 ELi liikmesriigi üldine nõuetele vastavuse määr on ligikaudu 93 %, mis on suurem 2010. aasta 90 % suurusest määrast; |
| --- | --- |

44.

tervitab asjaolu, et Madalmaad, Poola ja Soome on parandanud aruandluse järjepidevust ning et 27 ELi liikmesriigi üldine nõuetele vastavuse määr on ligikaudu 93 %, mis on suurem 2010. aasta 90 % suurusest määrast;

| 45. | rõhutab siiski, et kuna teada on antud vähemalt 20 miljonist ELi avalikus sektoris esinenud pisikorruptsiooni juhtumist, on selge, et selle mõju levib ka liikmesriikide riigiasutustes (ja vastavate poliitikute hulgas), kes vastutavad ELi toetuste ja muude finantshuvide haldamise eest (15); juhib tähelepanu sellele, et pettustena teatatud eeskirjade eiramise juhtumite arv põllumajanduses 2011. aastal oli kokku 139, mis ei kajasta tegelikku olukorda; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon pöördus liikmesriikide poole ja väljendas muret seoses pettusejuhtumite aruandes esitatud andmetega, mis ei pruugi olla täiesti usaldusväärsed, millega mõnede riikide väiksele pettusejuhtumistest teatamise arvule viidates nõustub ka komisjon ise; nõuab suuremat koostööd ja parimate tavade vahetamist liikmesriikides pettustele reageerimise ja pettusejuhtumitest komisjonile teavitamise korra osas; |
| --- | --- |

45.

rõhutab siiski, et kuna teada on antud vähemalt 20 miljonist ELi avalikus sektoris esinenud pisikorruptsiooni juhtumist, on selge, et selle mõju levib ka liikmesriikide riigiasutustes (ja vastavate poliitikute hulgas), kes vastutavad ELi toetuste ja muude finantshuvide haldamise eest (15); juhib tähelepanu sellele, et pettustena teatatud eeskirjade eiramise juhtumite arv põllumajanduses 2011. aastal oli kokku 139, mis ei kajasta tegelikku olukorda; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon pöördus liikmesriikide poole ja väljendas muret seoses pettusejuhtumite aruandes esitatud andmetega, mis ei pruugi olla täiesti usaldusväärsed, millega mõnede riikide väiksele pettusejuhtumistest teatamise arvule viidates nõustub ka komisjon ise; nõuab suuremat koostööd ja parimate tavade vahetamist liikmesriikides pettustele reageerimise ja pettusejuhtumitest komisjonile teavitamise korra osas;

| 46. | peab endiselt murettekitavaks Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Ühendkuningriigi teatatud pettusekahtluste kahtlaselt madalat määra, eriti kui võtta arvesse nende riikide suurust ja saadud finantstoetuste summat; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei andnud oma aastaaruandes lõplikku vastust küsimusele, kas Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Ühendkuningriigi teatatud pettusekahtluste madal määr tuleneb aruandluse nõuete eiramisest või neis liikmesriikides pettuste avastamiseks ette nähtud kontrollisüsteemide suutmatusest; kutsub nimetatud liikmesriike üles esitama nii kiiresti kui võimalik üksikasjaliku ja põhjaliku selgituse nende madala pettusekahtluse määra kohta; |
| --- | --- |

46.

peab endiselt murettekitavaks Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Ühendkuningriigi teatatud pettusekahtluste kahtlaselt madalat määra, eriti kui võtta arvesse nende riikide suurust ja saadud finantstoetuste summat; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei andnud oma aastaaruandes lõplikku vastust küsimusele, kas Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Ühendkuningriigi teatatud pettusekahtluste madal määr tuleneb aruandluse nõuete eiramisest või neis liikmesriikides pettuste avastamiseks ette nähtud kontrollisüsteemide suutmatusest; kutsub nimetatud liikmesriike üles esitama nii kiiresti kui võimalik üksikasjaliku ja põhjaliku selgituse nende madala pettusekahtluse määra kohta;

| 47. | märgib, et mõnede riikide väike pettusejuhtumistest teatamise arv võib olla märk sellest, et ühes riigis pettusena käsitatavat tegevust ei pruugita mõnes teises riigis ebaseaduslikuna käsitada, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks sellised olukorrad kindlaks ja selgitaks neid, ühtlustades pettuse määratlemise kriteeriumid ja edastades need kõikidele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

47.

märgib, et mõnede riikide väike pettusejuhtumistest teatamise arv võib olla märk sellest, et ühes riigis pettusena käsitatavat tegevust ei pruugita mõnes teises riigis ebaseaduslikuna käsitada, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks sellised olukorrad kindlaks ja selgitaks neid, ühtlustades pettuse määratlemise kriteeriumid ja edastades need kõikidele liikmesriikidele;

| 48. | kutsub komisjoni üles kontrollima pettusejuhtumitest teavitamise süsteemi ja ühtlustama liikmesriikides kohaldatavat pettustevastase võitluse ja pettusejuhtumitest komisjonile teavitamise korda; on seisukohal, et eesmärk on muuta juurdlused tõhusamaks ning täpsustada ühtlasi juurdlustega seotud asjaomaste isikute menetlusõigusi; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles kontrollima pettusejuhtumitest teavitamise süsteemi ja ühtlustama liikmesriikides kohaldatavat pettustevastase võitluse ja pettusejuhtumitest komisjonile teavitamise korda; on seisukohal, et eesmärk on muuta juurdlused tõhusamaks ning täpsustada ühtlasi juurdlustega seotud asjaomaste isikute menetlusõigusi;

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühise põllumajanduspoliitika vahendite kuritarvitamist tulevikus ei saa vältida probleemile ainuüksi statistikapõhiselt lähenedes, vaid lisaks tuleb eelkõige tõsiste juhtumite puhul tegeleda ka petuskeemide analüüsimisega; on lisaks seisukohal, et liikmesriigid peaksid teatama komisjonile kõikidest avastatud eeskirjade eiramise juhtudest ning pettustena teatatud eeskirjade eiramise juhtumeid tuleb põhjalikult analüüsida; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühise põllumajanduspoliitika vahendite kuritarvitamist tulevikus ei saa vältida probleemile ainuüksi statistikapõhiselt lähenedes, vaid lisaks tuleb eelkõige tõsiste juhtumite puhul tegeleda ka petuskeemide analüüsimisega; on lisaks seisukohal, et liikmesriigid peaksid teatama komisjonile kõikidest avastatud eeskirjade eiramise juhtudest ning pettustena teatatud eeskirjade eiramise juhtumeid tuleb põhjalikult analüüsida;

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et ajakohastatud horisontaalmääruse muudetud artikli 43 kohaselt tuleks komisjonile anda volitused vähendada liikmesriigi igakuiseid või vahemakseid või need peatada, kui liikmesriigi kontrollisüsteemi üks või enam põhikomponente on puudu või ei toimi, kuna avastatud puudused on tõsised või esinevad pidevalt, või eeskirjadevastaselt tehtud makseid ei nõuta sisse vajaliku hoolsusega, ja kui






  a) | eespool osutatud puudused on kas pidevad ning nende alusel on vastu võetud vähemalt kaks nimetatud määruse artikli 54 kohast rakendusakti, millega jäeti asjaomase liikmesriigi asjakohased kulutused liidu rahastamisest välja, või |
| --- | --- | --- |

50.

juhib tähelepanu sellele, et ajakohastatud horisontaalmääruse muudetud artikli 43 kohaselt tuleks komisjonile anda volitused vähendada liikmesriigi igakuiseid või vahemakseid või need peatada, kui liikmesriigi kontrollisüsteemi üks või enam põhikomponente on puudu või ei toimi, kuna avastatud puudused on tõsised või esinevad pidevalt, või eeskirjadevastaselt tehtud makseid ei nõuta sisse vajaliku hoolsusega, ja kui

a)

eespool osutatud puudused on kas pidevad ning nende alusel on vastu võetud vähemalt kaks nimetatud määruse artikli 54 kohast rakendusakti, millega jäeti asjaomase liikmesriigi asjakohased kulutused liidu rahastamisest välja, või

| b) | komisjon on seisukohal, et asjaomane liikmesriik ei suuda võtta vajalikke meetmeid lähitulevikus olukorra parandamiseks kooskõlas tegevuskavaga, mis sisaldab selgeid edunäitajaid, mis kehtestatakse komisjoniga konsulteerides; |
| --- | --- |

b)

komisjon on seisukohal, et asjaomane liikmesriik ei suuda võtta vajalikke meetmeid lähitulevikus olukorra parandamiseks kooskõlas tegevuskavaga, mis sisaldab selgeid edunäitajaid, mis kehtestatakse komisjoniga konsulteerides;

| 51. | väljendab muret seoses sellega, et 2011. aasta lõpuks oli kogunenud 1,2 miljardit euro eest EAGFi makseid, mis olid alles toetusesaajatelt sisse nõudmata; |
| --- | --- |

51.

väljendab muret seoses sellega, et 2011. aasta lõpuks oli kogunenud 1,2 miljardit euro eest EAGFi makseid, mis olid alles toetusesaajatelt sisse nõudmata;

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik selleks, et kehtestada tõhus sissenõudmiste süsteem, võttes arvesse käimasoleva reformi arengut, ning teavitaks ELi finantshuvide kaitset käsitlevas järgmise aasta aruandes Euroopa Parlamenti tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik selleks, et kehtestada tõhus sissenõudmiste süsteem, võttes arvesse käimasoleva reformi arengut, ning teavitaks ELi finantshuvide kaitset käsitlevas järgmise aasta aruandes Euroopa Parlamenti tehtud edusammudest;

| 53. | rõhutab, et pisirikkumise menetluse taaskehtestamisega tuleks edasi liikuda, ning et ajakohastatud horisontaalmääruse artikli 56 lõike 3 kohane sissenõudmismenetlus tuleb katkestada, kui juba tehtud ja tõenäolised kulutused on suuremad kui sissenõutav summa; kutsub komisjoni kohaliku tasandi haldustoimingute lihtsustamise huvides lugema see tingimus täidetuks, kui ühtse otsemaksete kava raames toetuse saajalt sisse nõutav summa ei ületa 300 eurot; juhib tähelepanu sellele, et halduskoormuse vähendamine väikeste ja väga väikeste summade sissenõudmisest loobumise abil võimaldab riiklikel ja piirkondlikel asutustel tõsisemaid eeskirjade rikkumisi tõhusamalt uurida ja nende suhtes asjakohaseid meetmeid võtta; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et pisirikkumise menetluse taaskehtestamisega tuleks edasi liikuda, ning et ajakohastatud horisontaalmääruse artikli 56 lõike 3 kohane sissenõudmismenetlus tuleb katkestada, kui juba tehtud ja tõenäolised kulutused on suuremad kui sissenõutav summa; kutsub komisjoni kohaliku tasandi haldustoimingute lihtsustamise huvides lugema see tingimus täidetuks, kui ühtse otsemaksete kava raames toetuse saajalt sisse nõutav summa ei ületa 300 eurot; juhib tähelepanu sellele, et halduskoormuse vähendamine väikeste ja väga väikeste summade sissenõudmisest loobumise abil võimaldab riiklikel ja piirkondlikel asutustel tõsisemaid eeskirjade rikkumisi tõhusamalt uurida ja nende suhtes asjakohaseid meetmeid võtta;

| 54. | juhib tähelepanu sellele, et komisjon tegi nõuetele vastavuse kontrolli menetluse raames korraldatud põllumajanduse auditite tulemusel 822 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone; juhib tähelepanu sellele, et finantskorrektsioonide kogusumma oli 1,068 miljardit eurot; märgib murelikult, et 2011. aastal langes tagastamismäär põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas 77 %-ni, võrreldes 85 %-ga 2010. aastal; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu sellele, et komisjon tegi nõuetele vastavuse kontrolli menetluse raames korraldatud põllumajanduse auditite tulemusel 822 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone; juhib tähelepanu sellele, et finantskorrektsioonide kogusumma oli 1,068 miljardit eurot; märgib murelikult, et 2011. aastal langes tagastamismäär põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas 77 %-ni, võrreldes 85 %-ga 2010. aastal;

| 55. | rõhutab, et tähelepanu tuleb pöörata hüvitamismenetluste optimeerimisele, sest need on endiselt pikavõitu; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et tähelepanu tuleb pöörata hüvitamismenetluste optimeerimisele, sest need on endiselt pikavõitu;

Ühtekuuluvuspoliitika

| 56. | tunneb heameelt selle üle, et 2011. aastal oli komisjon lõpule viinud finantskorrektsioone kogusummas 624 miljoni euro ulatuses 673 miljonist eurost, ja et ühtekuuluvuspoliitika vallas kasvas tagastamise määr 93 %-ni võrreldes 69 %-ga 2010. aastal; rõhutab, et finantskorrektsioonide rakendamise kogumäär ulatub ainult 72 %-ni, mis tähendab, et 2,5 miljardit eurot on veel tagasi saamata; |
| --- | --- |

56.

tunneb heameelt selle üle, et 2011. aastal oli komisjon lõpule viinud finantskorrektsioone kogusummas 624 miljoni euro ulatuses 673 miljonist eurost, ja et ühtekuuluvuspoliitika vallas kasvas tagastamise määr 93 %-ni võrreldes 69 %-ga 2010. aastal; rõhutab, et finantskorrektsioonide rakendamise kogumäär ulatub ainult 72 %-ni, mis tähendab, et 2,5 miljardit eurot on veel tagasi saamata;

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama vastavaid avalike hangete eeskirju ja struktuurifondide haldamise menetluskorda; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama vastavaid avalike hangete eeskirju ja struktuurifondide haldamise menetluskorda;

| 58. | märgib, et teatud suured liikmesriigid, näiteks Prantsusmaa, ei teatanud 2011. aastal ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ühestki eeskirjade eiramisest kui pettusest; kutsub komisjoni üles uurima selle põhjusi ja tegema kindlaks, kas pettustest teatamata jätnud liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tõhusad; |
| --- | --- |

58.

märgib, et teatud suured liikmesriigid, näiteks Prantsusmaa, ei teatanud 2011. aastal ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ühestki eeskirjade eiramisest kui pettusest; kutsub komisjoni üles uurima selle põhjusi ja tegema kindlaks, kas pettustest teatamata jätnud liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tõhusad;

| 59. | tunneb heameelt selle üle, et Prantsusmaa on suutnud viia lõpule eiramisjuhtumite haldamise süsteemi rakendamise; |
| --- | --- |

59.

tunneb heameelt selle üle, et Prantsusmaa on suutnud viia lõpule eiramisjuhtumite haldamise süsteemi rakendamise;

Välissuhted, välisabi ja laienemine

| 60. | märgib murelikult, et eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koostatud kontrollikoja aastaaruande 7. peatükis (välissuhted, välisabi ja laienemine) juhtis kontrollikoda tähelepanu lõppmaksetega seotud vigadele, mida komisjoni kontrollid ei avastanud, ning tegi järelduse, et komisjoni korraldatud kontrollid ei ole lõpuni tulemuslikud; palub komisjonil järgida kontrollikoja soovitusi ja eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevat arvamust eesmärgiga parandada oma järelevalvemehhanisme, et tagada rahaliste vahendite tõhus ja asjakohane kasutamine; |
| --- | --- |

60.

märgib murelikult, et eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koostatud kontrollikoja aastaaruande 7. peatükis (välissuhted, välisabi ja laienemine) juhtis kontrollikoda tähelepanu lõppmaksetega seotud vigadele, mida komisjoni kontrollid ei avastanud, ning tegi järelduse, et komisjoni korraldatud kontrollid ei ole lõpuni tulemuslikud; palub komisjonil järgida kontrollikoja soovitusi ja eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevat arvamust eesmärgiga parandada oma järelevalvemehhanisme, et tagada rahaliste vahendite tõhus ja asjakohane kasutamine;

| 61. | soovitab võtta ELi välistegevust ning eelkõige ELi missioone käsitlevaid kontrollikoja leide ja soovitusi arvesse nende seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude läbivaatamisel või nende volituste laiendamise kaalumisel, et tagada eraldatud vahendite tulemuslik ja asjakohane kasutamine; märgib tähelepanekut teatavate puuduste kohta Euroopa välisteenistuse hanke- ja pakkumusmenetlustes ning palub Euroopa välisteenistusel need õigeaegselt kõrvaldada; |
| --- | --- |

61.

soovitab võtta ELi välistegevust ning eelkõige ELi missioone käsitlevaid kontrollikoja leide ja soovitusi arvesse nende seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude läbivaatamisel või nende volituste laiendamise kaalumisel, et tagada eraldatud vahendite tulemuslik ja asjakohane kasutamine; märgib tähelepanekut teatavate puuduste kohta Euroopa välisteenistuse hanke- ja pakkumusmenetlustes ning palub Euroopa välisteenistusel need õigeaegselt kõrvaldada;

| 62. | väljendab heameelt ELi tasandi pettustevastase poliitika üle, mis hõlmab kõrgema tasandi koostööd kolmandate riikidega, nt pettustevastast transiiditeabesüsteemi (millele on juurdepääs Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidel), vastastikust haldusabi ja seotud pettustevastaseid sätteid kokkulepetes kolmandate riikidega, samuti ühiseid tollioperatsioone, mis toimusid 2011. aastal, nagu „Fireblade” (Horvaatia, Ukraina ja Moldovaga) ning „Barrel” (Horvaatia, Türgi, Norra ja Šveitsiga); tunneb heameelt nende meetmete tulemuste ja finantsmõju üle; |
| --- | --- |

62.

väljendab heameelt ELi tasandi pettustevastase poliitika üle, mis hõlmab kõrgema tasandi koostööd kolmandate riikidega, nt pettustevastast transiiditeabesüsteemi (millele on juurdepääs Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidel), vastastikust haldusabi ja seotud pettustevastaseid sätteid kokkulepetes kolmandate riikidega, samuti ühiseid tollioperatsioone, mis toimusid 2011. aastal, nagu „Fireblade” (Horvaatia, Ukraina ja Moldovaga) ning „Barrel” (Horvaatia, Türgi, Norra ja Šveitsiga); tunneb heameelt nende meetmete tulemuste ja finantsmõju üle;

| 63. | rõhutab (pidades silmas, et globaliseerunud maailmas pannakse pettusi üha rohkem toime üle riigipiiride), kui oluline on omada tugevat õigusraamistikku koos partnerriikide võetud selgete kohustustega, ning kiidab heaks pettustevastaste sätete lisamise uutesse või uuesti läbiräägitavatesse kahepoolsetesse kokkulepetesse, sealhulgas Afganistani, Kasahstani, Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga sõlmitavate kokkulepete eelnõudesse ja Austraaliaga sõlmitud kokkuleppe täiendatud versiooni, ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja standardklausli, millega need sätted lisataks kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse uutesse või uuesti läbiräägitavatesse kahe-ja mitmepoolsetesse kokkulepetesse; |
| --- | --- |

63.

rõhutab (pidades silmas, et globaliseerunud maailmas pannakse pettusi üha rohkem toime üle riigipiiride), kui oluline on omada tugevat õigusraamistikku koos partnerriikide võetud selgete kohustustega, ning kiidab heaks pettustevastaste sätete lisamise uutesse või uuesti läbiräägitavatesse kahepoolsetesse kokkulepetesse, sealhulgas Afganistani, Kasahstani, Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusiaga sõlmitavate kokkulepete eelnõudesse ja Austraaliaga sõlmitud kokkuleppe täiendatud versiooni, ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja standardklausli, millega need sätted lisataks kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse uutesse või uuesti läbiräägitavatesse kahe-ja mitmepoolsetesse kokkulepetesse;

| 64. | võtab teadmiseks, et 2011. aasta aruandes uuritud ühinemiseelsete vahenditega seotud avastatud eeskirjade eiramiste hulk ja nende finantsmõju on vähenenud; tunneb heameelt asjaolu üle, et ühinemiseelse abi osana alusetult makstud ELi vahendite sissenõudmismäär on märkimisväärselt paranenud, kuid märgib, et see on siiski ainult 60 %; tunnistab samal ajal, et toetusesaajate vahel esineb teatatud eiramisjuhtumite lõikes märkimisväärseid erinevusi, mis on peamiselt seotud eiramisjuhtumite haldamise süsteemi vastuvõtmise ja rakendamise staadiumiga; kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama eiramisjuhtumite haldamise süsteemi rakendamise tähelepanelikku jälgimist kõigis rahastamisvahendist tulu saavates riikides; toetab komisjoni poolt Horvaatiale esitatud nõudmist, mis seisneb eelkõige eiramisjuhtumite haldamise süsteemi täielikus rakendamises, st nõudmist, mida ei ole antud koolitusest ja toetusest hoolimata veel täidetud, ning toetab oma nõudmist, mis on suunatud endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile ja mis seisneb kõnealuse süsteemi rakendamises; märgib, et 2011. aastal teatatud juhtumite alusel on sisse nõutud 26 miljonit eurot; |
| --- | --- |

64.

võtab teadmiseks, et 2011. aasta aruandes uuritud ühinemiseelsete vahenditega seotud avastatud eeskirjade eiramiste hulk ja nende finantsmõju on vähenenud; tunneb heameelt asjaolu üle, et ühinemiseelse abi osana alusetult makstud ELi vahendite sissenõudmismäär on märkimisväärselt paranenud, kuid märgib, et see on siiski ainult 60 %; tunnistab samal ajal, et toetusesaajate vahel esineb teatatud eiramisjuhtumite lõikes märkimisväärseid erinevusi, mis on peamiselt seotud eiramisjuhtumite haldamise süsteemi vastuvõtmise ja rakendamise staadiumiga; kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama eiramisjuhtumite haldamise süsteemi rakendamise tähelepanelikku jälgimist kõigis rahastamisvahendist tulu saavates riikides; toetab komisjoni poolt Horvaatiale esitatud nõudmist, mis seisneb eelkõige eiramisjuhtumite haldamise süsteemi täielikus rakendamises, st nõudmist, mida ei ole antud koolitusest ja toetusest hoolimata veel täidetud, ning toetab oma nõudmist, mis on suunatud endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile ja mis seisneb kõnealuse süsteemi rakendamises; märgib, et 2011. aastal teatatud juhtumite alusel on sisse nõutud 26 miljonit eurot;

| 65. | tervitab komisjoni eesmärki toetada Horvaatiat ja endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki nende jõupingutustes rakendada eiramisjuhtumite haldamise süsteemi; |
| --- | --- |

65.

tervitab komisjoni eesmärki toetada Horvaatiat ja endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki nende jõupingutustes rakendada eiramisjuhtumite haldamise süsteemi;

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)

| 66. | kordab, et tuleb jätkata OLAFi sõltumatuse, tulemuslikkuse ja tõhususe tugevdamist, ning muu hulgas tugevdada ka OLAFi järelevalvekomitee sõltumatust ja tegevust; kutsub OLAFit ja järelevalvekomiteed üles võtma meetmeid, et parandada omavahelist tööalast suhet, mida Ühendkuningriigi lordide koja ELi komitee aruandes kirjeldatakse vaenulikuna, eriti põhjusel, et ei suudeta saavutada kokkulepet järelevalvekomitee täpsete tööülesannete üle; kutsub komisjoni üles otsima võimalusi, kuidas aidata konstruktiivselt kaasa OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise suhtlemise ja koostöö parandamisele; |
| --- | --- |

66.

kordab, et tuleb jätkata OLAFi sõltumatuse, tulemuslikkuse ja tõhususe tugevdamist, ning muu hulgas tugevdada ka OLAFi järelevalvekomitee sõltumatust ja tegevust; kutsub OLAFit ja järelevalvekomiteed üles võtma meetmeid, et parandada omavahelist tööalast suhet, mida Ühendkuningriigi lordide koja ELi komitee aruandes kirjeldatakse vaenulikuna, eriti põhjusel, et ei suudeta saavutada kokkulepet järelevalvekomitee täpsete tööülesannete üle; kutsub komisjoni üles otsima võimalusi, kuidas aidata konstruktiivselt kaasa OLAFi ja järelevalvekomitee vahelise suhtlemise ja koostöö parandamisele;

| 67. | tunneb heameelt selle üle, et on tehtud edusamme läbirääkimistel ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999 (COM(2011)0135); on seisukohal, et see määrus tuleks vastu võtta võimalikult kiiresti; on siiski veendunud, et arvestades viimaseid arenguid seoses OLAFiga ja viisi, kuidas OLAF oma uurimisi läbi viib, tuleks arvesse võtta järelevalvekomitee 2012. aasta tegevusaruande 3. lisas antud soovitusi; mõistab hukka asjaolu, et järelevalvekomiteele, mis on menetluslike tagatiste kohaldamist, põhiõiguste austamist ja OLAFi töötajate puhul uurimismenetlusi reguleerivate sise-eeskirjade järgimist jälgiv organ, ei võimaldatud mitme juhtumi korral pärast uurimise lõpetamist otsest juurdepääsu toimikutele, sh riiklikele õigusasutustele edastatud lõplikele uurimisaruannetele; |
| --- | --- |

67.

tunneb heameelt selle üle, et on tehtud edusamme läbirääkimistel ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (Euratom) nr 1074/1999 (COM(2011)0135); on seisukohal, et see määrus tuleks vastu võtta võimalikult kiiresti; on siiski veendunud, et arvestades viimaseid arenguid seoses OLAFiga ja viisi, kuidas OLAF oma uurimisi läbi viib, tuleks arvesse võtta järelevalvekomitee 2012. aasta tegevusaruande 3. lisas antud soovitusi; mõistab hukka asjaolu, et järelevalvekomiteele, mis on menetluslike tagatiste kohaldamist, põhiõiguste austamist ja OLAFi töötajate puhul uurimismenetlusi reguleerivate sise-eeskirjade järgimist jälgiv organ, ei võimaldatud mitme juhtumi korral pärast uurimise lõpetamist otsest juurdepääsu toimikutele, sh riiklikele õigusasutustele edastatud lõplikele uurimisaruannetele;

| 68. | märgib, et ülalnimetatud tulevane reform annab Euroopa Pettustevastasele Ametile muu hulgas võimaluse sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide pädevate ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, tugevdades sellega ameti suutlikkust võidelda pettustega ELi välispoliitikaga seotud valdkondades; tunneb heameelt pettustevastase võitluse strateegia üle (COM(2011)0376), muu hulgas seoses täpsustatud pettustevastase võitluse sätete lisamisega uue mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 rahastamisprogrammidesse; võtab siiski murelikult teadmiseks komisjoni järelduse, et ELi eelarve väärkasutamise takistamise meetmed liikmesriikides on ebapiisavad; väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle selle probleemiga tegeleda ja soovitab, et võimalikult ulatuslikult tuleks kaasata ka toetusesaajatest kolmandad riigid; |
| --- | --- |

68.

märgib, et ülalnimetatud tulevane reform annab Euroopa Pettustevastasele Ametile muu hulgas võimaluse sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide pädevate ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, tugevdades sellega ameti suutlikkust võidelda pettustega ELi välispoliitikaga seotud valdkondades; tunneb heameelt pettustevastase võitluse strateegia üle (COM(2011)0376), muu hulgas seoses täpsustatud pettustevastase võitluse sätete lisamisega uue mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 rahastamisprogrammidesse; võtab siiski murelikult teadmiseks komisjoni järelduse, et ELi eelarve väärkasutamise takistamise meetmed liikmesriikides on ebapiisavad; väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle selle probleemiga tegeleda ja soovitab, et võimalikult ulatuslikult tuleks kaasata ka toetusesaajatest kolmandad riigid;

| 69. | võtab teadmiseks OLAFi järelevalvekomitee 2012. aasta tegevusaruandes tõstatatud probleemid, eriti mis puudutab 2012. aasta oktoobris riiklikele õigusasutustele edastatud juhtumit, mille tagajärjel astus tagasi Euroopa Komisjoni liige, nagu on märgitud eelnimetatud aruande punktis 29; on arvamusel, et neid probleeme peaksid põhjalikult uurima vastutavad õigusasutused; rõhutab konfidentsiaalsusnõude järgimise põhimõtet ning seda, kui oluline on käimasolevatesse kohtumenetlustesse poliitiliselt mitte sekkuda; |
| --- | --- |

69.

võtab teadmiseks OLAFi järelevalvekomitee 2012. aasta tegevusaruandes tõstatatud probleemid, eriti mis puudutab 2012. aasta oktoobris riiklikele õigusasutustele edastatud juhtumit, mille tagajärjel astus tagasi Euroopa Komisjoni liige, nagu on märgitud eelnimetatud aruande punktis 29; on arvamusel, et neid probleeme peaksid põhjalikult uurima vastutavad õigusasutused; rõhutab konfidentsiaalsusnõude järgimise põhimõtet ning seda, kui oluline on käimasolevatesse kohtumenetlustesse poliitiliselt mitte sekkuda;

| 70. | on sügavalt mures OLAFi järelevalvekomitee aruandluse pärast; leiab, et ei ole vastuvõetav, et OLAF on teinud uurimistoiminguid, mis ulatuvad kaugemale praegu kehtiva määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) artiklites 3 ja 4 selgelt loetletud uurimistoimingutest ja jäävad väljapoole toimingutest, mis sisalduvad reformi tulevases tekstis; märgib, et eespool mainitud uurimistoimingute seas oli muu hulgas kolmanda isiku tarbeks uurimisaluse isikuga peetud telefonivestluse sisukokkuvõtte koostamine salvestatud vestluse juures viibinud kolmande isiku tarbeks, ning OLAFi jaoks teabe taotlemine riiklikelt haldusasutustelt, kes seda teavet otseselt ei vallanud, mida võib pidada seotuks õigusega eraelu ja teabevahetuse puutumatusele, ning OLAFi poolt selle teabe hilisem kasutamine, kogumine ja säilitamine; |
| --- | --- |

70.

on sügavalt mures OLAFi järelevalvekomitee aruandluse pärast; leiab, et ei ole vastuvõetav, et OLAF on teinud uurimistoiminguid, mis ulatuvad kaugemale praegu kehtiva määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) artiklites 3 ja 4 selgelt loetletud uurimistoimingutest ja jäävad väljapoole toimingutest, mis sisalduvad reformi tulevases tekstis; märgib, et eespool mainitud uurimistoimingute seas oli muu hulgas kolmanda isiku tarbeks uurimisaluse isikuga peetud telefonivestluse sisukokkuvõtte koostamine salvestatud vestluse juures viibinud kolmande isiku tarbeks, ning OLAFi jaoks teabe taotlemine riiklikelt haldusasutustelt, kes seda teavet otseselt ei vallanud, mida võib pidada seotuks õigusega eraelu ja teabevahetuse puutumatusele, ning OLAFi poolt selle teabe hilisem kasutamine, kogumine ja säilitamine;

| 71. | on sellise tegevuse tõttu šokeeritud, sest Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kohaselt võib selliste meetodite kasutamist lugeda võimude sekkumiseks eraelu ning kirjavahetuse ja/või teabevahetuse puutumatusse, mis peab olema kooskõlas seadusega (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 7, mis vastab Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 8); |
| --- | --- |

71.

on sellise tegevuse tõttu šokeeritud, sest Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kohaselt võib selliste meetodite kasutamist lugeda võimude sekkumiseks eraelu ning kirjavahetuse ja/või teabevahetuse puutumatusse, mis peab olema kooskõlas seadusega (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 7, mis vastab Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 8);

| 72. | kordab, et ei saa leppida sellega, et OLAF või mõni muu komisjoni talitus rikub põhiõigusi; viitab sellega seoses OLAFi järelevalvekomitee seisukohale, mida viimane väljendas 2012. aasta tegevusaruande 3. lisas selle kohta, et võib-olla on OLAF rikkunud kehtiva määruse artiklites 3 ja 4 selgesõnaliselt nimetatud uurimistoiminguid, muu hulgas koostades kolmanda isiku tarbeks uurimisaluse isikuga peetud telefonivestluse sisukokkuvõtte salvestatud vestluse juures viibinud kolmanda isiku tarbeks; eeldab, et OLAF esitab rahuldava põhjenduse sellise uurimistoimingu õigusliku aluse kohta, nagu telefonivestluse salvestamine; |
| --- | --- |

72.

kordab, et ei saa leppida sellega, et OLAF või mõni muu komisjoni talitus rikub põhiõigusi; viitab sellega seoses OLAFi järelevalvekomitee seisukohale, mida viimane väljendas 2012. aasta tegevusaruande 3. lisas selle kohta, et võib-olla on OLAF rikkunud kehtiva määruse artiklites 3 ja 4 selgesõnaliselt nimetatud uurimistoiminguid, muu hulgas koostades kolmanda isiku tarbeks uurimisaluse isikuga peetud telefonivestluse sisukokkuvõtte salvestatud vestluse juures viibinud kolmanda isiku tarbeks; eeldab, et OLAF esitab rahuldava põhjenduse sellise uurimistoimingu õigusliku aluse kohta, nagu telefonivestluse salvestamine;

| 73. | tunneb heameelt järelevalvekomitee 2012. aasta tegevusaruande punktis 53 tehtud avalduse üle, mille kohaselt kuulutas Euroopa Kohus OLAFi otsuste tühistamiseks võetud meetmed vastuvõetamatuks, samal ajal kui ombudsman ei näinud selles mingit halduslikku omavoli; peale selle juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa andmekaitseinspektor leidis, et OLAF üldiselt järgib andmekaitse eeskirjasid, välja arvatud ühel juhul, kus Euroopa andmekaitseinspektori arvates rikkus OLAF õigust isikuandmete kaitsele, paljastades tarbetult rikkumisest teataja isiku selle asutusele; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt järelevalvekomitee 2012. aasta tegevusaruande punktis 53 tehtud avalduse üle, mille kohaselt kuulutas Euroopa Kohus OLAFi otsuste tühistamiseks võetud meetmed vastuvõetamatuks, samal ajal kui ombudsman ei näinud selles mingit halduslikku omavoli; peale selle juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa andmekaitseinspektor leidis, et OLAF üldiselt järgib andmekaitse eeskirjasid, välja arvatud ühel juhul, kus Euroopa andmekaitseinspektori arvates rikkus OLAF õigust isikuandmete kaitsele, paljastades tarbetult rikkumisest teataja isiku selle asutusele;

| 74. | on sügavalt mures järelevalvekomitee tuvastatud asjaolu pärast, et OLAF ei ole kehtestanud eelnevat seaduslikkuse kontrolli muude kui juurdlusmenetluste osas töötajatele antud OLAFi suunistest (ISIP) konkreetselt loetletud uurimistoimingute suhtes; märgib, et see seab ohtu asjaomaste isikute põhiõigused ja menetluslikud tagatised; |
| --- | --- |

74.

on sügavalt mures järelevalvekomitee tuvastatud asjaolu pärast, et OLAF ei ole kehtestanud eelnevat seaduslikkuse kontrolli muude kui juurdlusmenetluste osas töötajatele antud OLAFi suunistest (ISIP) konkreetselt loetletud uurimistoimingute suhtes; märgib, et see seab ohtu asjaomaste isikute põhiõigused ja menetluslikud tagatised;

| 75. | palub OLAFil teavitada Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni õiguslikust alusest, millega talle antakse eelneva nõusoleku taotlemiseta luba osaleda eraisikute telefonikõnede salvestamises ja seda ette valmistada ning kasutada salvestiste sisu haldusjuurdluste läbiviimiseks; kordab oma üleskutset OLAFile esitada Euroopa Parlamendile – samasuguse palve edastas ka nõukogu – õiguslik analüüs selliste salvestiste õiguspärasuse kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

75.

palub OLAFil teavitada Euroopa Parlamendi pädevat komisjoni õiguslikust alusest, millega talle antakse eelneva nõusoleku taotlemiseta luba osaleda eraisikute telefonikõnede salvestamises ja seda ette valmistada ning kasutada salvestiste sisu haldusjuurdluste läbiviimiseks; kordab oma üleskutset OLAFile esitada Euroopa Parlamendile – samasuguse palve edastas ka nõukogu – õiguslik analüüs selliste salvestiste õiguspärasuse kohta liikmesriikides;

| 76. | märgib, et oluliste menetlusnormide rikkumine ettevalmistavate juurdluste käigus võib OLAFi juurdluste põhjal vastu võetavate lõppotsuste seaduslikkuse küsimärgi alla seada; leiab, et sel asjaolul on tõsine riskipotentsiaal, kuna rikkumised võiksid kaasa tuua komisjoni juriidilise vastutuse; nõuab, et OLAF hakkaks kohe selle vajakajäämisega tegelema ning määraks nõuetekohase kvalifikatsiooniga kohtueksperdid, kes asjakohase ajavahemiku jooksul viiksid läbi eelkontrolli; |
| --- | --- |

76.

märgib, et oluliste menetlusnormide rikkumine ettevalmistavate juurdluste käigus võib OLAFi juurdluste põhjal vastu võetavate lõppotsuste seaduslikkuse küsimärgi alla seada; leiab, et sel asjaolul on tõsine riskipotentsiaal, kuna rikkumised võiksid kaasa tuua komisjoni juriidilise vastutuse; nõuab, et OLAF hakkaks kohe selle vajakajäämisega tegelema ning määraks nõuetekohase kvalifikatsiooniga kohtueksperdid, kes asjakohase ajavahemiku jooksul viiksid läbi eelkontrolli;

| 77. | peab vastuvõetamatuks OLAFi peadirektori otsest osalemist mõnedes juurdlusülesannetes, muu hulgas tunnistajate kuulamistes; märgib, et peadirektor satub sellega huvide konflikti, kuna vastavalt personalieeskirjade artiklile 90a ja ISIPi artiklile 23 lõikele 1 on peadirektor see ametiisik, kes võtab vastu kaebusi OLAFi juurdluste kohta ja otsustab, kas menetluslike tagatiste mis tahes eiramise osas võetakse asjakohaseid meetmeid; kutsub OLAFi peadirektorit üles tulevikus hoiduma otsesest osalemisest juurdlusülesannetes; |
| --- | --- |

77.

peab vastuvõetamatuks OLAFi peadirektori otsest osalemist mõnedes juurdlusülesannetes, muu hulgas tunnistajate kuulamistes; märgib, et peadirektor satub sellega huvide konflikti, kuna vastavalt personalieeskirjade artiklile 90a ja ISIPi artiklile 23 lõikele 1 on peadirektor see ametiisik, kes võtab vastu kaebusi OLAFi juurdluste kohta ja otsustab, kas menetluslike tagatiste mis tahes eiramise osas võetakse asjakohaseid meetmeid; kutsub OLAFi peadirektorit üles tulevikus hoiduma otsesest osalemisest juurdlusülesannetes;

| 78. | on mures, et OLAF ei ole alati piisava põhjalikkusega hinnanud saabuvat informatsiooni piisavalt tõsise kahtluse seisukohast; on seisukohal, et teabe hindamine on oluline, et tagada ja kindlustada OLAFi sõltumatus institutsioonidest, organitest, asutustest, ametitest ja valitsustest, kui üks neist on esildise tegija; |
| --- | --- |

78.

on mures, et OLAF ei ole alati piisava põhjalikkusega hinnanud saabuvat informatsiooni piisavalt tõsise kahtluse seisukohast; on seisukohal, et teabe hindamine on oluline, et tagada ja kindlustada OLAFi sõltumatus institutsioonidest, organitest, asutustest, ametitest ja valitsustest, kui üks neist on esildise tegija;

| 79. | on arvamusel, et järelevalvekomitee peaks saama alati OLAFilt teavet, kui OLAF saab kaebuse, mis on seotud põhiõiguste või menetluslike garantiidega; |
| --- | --- |

79.

on arvamusel, et järelevalvekomitee peaks saama alati OLAFilt teavet, kui OLAF saab kaebuse, mis on seotud põhiõiguste või menetluslike garantiidega;

| 80. | ootab järelevalvekomitee aastaaruandes täiendava teabe esitamist nimetatud küsimuste kohta; nõuab kõikides küsimustes täielikku läbipaistvust; |
| --- | --- |

80.

ootab järelevalvekomitee aastaaruandes täiendava teabe esitamist nimetatud küsimuste kohta; nõuab kõikides küsimustes täielikku läbipaistvust;

| 81. | avaldab kahetsust, et ajavahemikus 2006–2011 võtsid liikmesriigid OLAFi uurimise järel õigusmeetmeid ainult 46 % puhul juhtudest; leiab, et see on ebapiisav ja kordab üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele tagada OLAF uuritud juhtumitele järgnenud soovituste tõhus ja õigeaegne elluviimine; |
| --- | --- |

81.

avaldab kahetsust, et ajavahemikus 2006–2011 võtsid liikmesriigid OLAFi uurimise järel õigusmeetmeid ainult 46 % puhul juhtudest; leiab, et see on ebapiisav ja kordab üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele tagada OLAF uuritud juhtumitele järgnenud soovituste tõhus ja õigeaegne elluviimine;

| 82. | on seisukohal, et liikmesriikidel peaks olema kohustus esitada igal aastal aruanne OLAFi poolt nende õigusasutustele edastatud juhtumitele järgnenud tegevuse kohta, sealhulgas selliste juhtumite korral määratud kriminaal- ja rahaliste karistuste kohta; |
| --- | --- |

82.

on seisukohal, et liikmesriikidel peaks olema kohustus esitada igal aastal aruanne OLAFi poolt nende õigusasutustele edastatud juhtumitele järgnenud tegevuse kohta, sealhulgas selliste juhtumite korral määratud kriminaal- ja rahaliste karistuste kohta;

| 83. | on mures järelevalvekomitee aastaaruandes sisalduvate märkuste pärast, et puuduvad andmed OLAFi soovituste rakendamise kohta liikmesriikides; peab seda olukorda ebarahuldavaks ja nõuab, et OLAF tagaks asjakohase ja üksikasjaliku informatsiooni esitamise liikmesriikide poolt OLAFi soovituste rakendamise kohta, ja et ka Euroopa Parlamenti teavitatakse sellest pidevalt; |
| --- | --- |

83.

on mures järelevalvekomitee aastaaruandes sisalduvate märkuste pärast, et puuduvad andmed OLAFi soovituste rakendamise kohta liikmesriikides; peab seda olukorda ebarahuldavaks ja nõuab, et OLAF tagaks asjakohase ja üksikasjaliku informatsiooni esitamise liikmesriikide poolt OLAFi soovituste rakendamise kohta, ja et ka Euroopa Parlamenti teavitatakse sellest pidevalt;

| 84. | tõdeb, et 2011. aastal nõuti OLAFi juurdluste tulemusel sisse 691,4 miljonit eurot, millest 389 miljonit eurot oli seotud üheainsa juhtumiga – Calabria piirkonnas Itaalias struktuurifondide programmidest teedeehituse rahastamisega; |
| --- | --- |

84.

tõdeb, et 2011. aastal nõuti OLAFi juurdluste tulemusel sisse 691,4 miljonit eurot, millest 389 miljonit eurot oli seotud üheainsa juhtumiga – Calabria piirkonnas Itaalias struktuurifondide programmidest teedeehituse rahastamisega;

| 85. | nõuab, et võimalike pettuse või eeskirjade eiramiste puhul, millel on väiksem finantsmõju – näiteks sellistes valdkondades nagu toll (kus künnis, millest allpool OLAF meetmeid ei võta, on 1 miljon eurot) või struktuurifondid (kus see künnis on 500 000 eurot) – teatatakse sellest liikmesriikidele, neile antakse teavet ja antakse võimalus järgida riigisisest pettustevastast korda; |
| --- | --- |

85.

nõuab, et võimalike pettuse või eeskirjade eiramiste puhul, millel on väiksem finantsmõju – näiteks sellistes valdkondades nagu toll (kus künnis, millest allpool OLAF meetmeid ei võta, on 1 miljon eurot) või struktuurifondid (kus see künnis on 500 000 eurot) – teatatakse sellest liikmesriikidele, neile antakse teavet ja antakse võimalus järgida riigisisest pettustevastast korda;

| 86. | tunneb tõsist muret OLAFi tõhusa toimimise pärast rahvusvahelisel tasandil, kuna on arvamusel, et tugev OLAF, mida juhitakse hästi, on oluline vahend pettuse ja korruptsiooni vastases võitluses nende juhtumite korral, kus on tegemist Euroopa maksumaksjate rahaga; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon analüüsiks koostöös parlamendi vastutava komisjoniga ja talle esitatud küsimuste vastamisel OLAFi tegevuse seaduslikkust, võtaks kõik vajalikud meetmed OLAFI juhtimise tõhustamiseks ja esitaks lahendused vajakajäämiste kõrvaldamiseks enne 2013. aasta lõppu; palub komisjonil ja nõukogul peatada vahepeal kõik arutelud ja otsustusprotsessid seoses Euroopa Prokuratuuri loomisega; |
| --- | --- |

86.

tunneb tõsist muret OLAFi tõhusa toimimise pärast rahvusvahelisel tasandil, kuna on arvamusel, et tugev OLAF, mida juhitakse hästi, on oluline vahend pettuse ja korruptsiooni vastases võitluses nende juhtumite korral, kus on tegemist Euroopa maksumaksjate rahaga; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon analüüsiks koostöös parlamendi vastutava komisjoniga ja talle esitatud küsimuste vastamisel OLAFi tegevuse seaduslikkust, võtaks kõik vajalikud meetmed OLAFI juhtimise tõhustamiseks ja esitaks lahendused vajakajäämiste kõrvaldamiseks enne 2013. aasta lõppu; palub komisjonil ja nõukogul peatada vahepeal kõik arutelud ja otsustusprotsessid seoses Euroopa Prokuratuuri loomisega;

Komisjoni algatused pettustevastases tegevuses

| 87. | tunneb heameelt asjaolu üle, et pärast Euroopa Parlamendi sellekohast taotlust töötab komisjon praegu välja meetodeid kulude mõõtmiseks, mida tekitab ELi vahenditega korruptsioon riigihangete valdkonnas; |
| --- | --- |

87.

tunneb heameelt asjaolu üle, et pärast Euroopa Parlamendi sellekohast taotlust töötab komisjon praegu välja meetodeid kulude mõõtmiseks, mida tekitab ELi vahenditega korruptsioon riigihangete valdkonnas;

| 88. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni 2012. aasta tööprogrammis tehtud algatuse üle paremini kaitsta Euroopa Liidu finantshuve, ja selleteemalise teatise üle Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta kriminaalõiguse ja haldusjuurdluste abil; rõhutab, et algatuse eesmärk on muuta rangemaks karistused kuritegude, sealhulgas korruptsiooni eest ja tugevdada Euroopa Liidu finantskaitset; |
| --- | --- |

88.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni 2012. aasta tööprogrammis tehtud algatuse üle paremini kaitsta Euroopa Liidu finantshuve, ja selleteemalise teatise üle Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta kriminaalõiguse ja haldusjuurdluste abil; rõhutab, et algatuse eesmärk on muuta rangemaks karistused kuritegude, sealhulgas korruptsiooni eest ja tugevdada Euroopa Liidu finantskaitset;

| 89. | tervitab komisjoni uut pettustevastase võitluse strateegiat (COM(2011)0376), ja 2011. aasta juunis vastu võetud komisjonisisest tegevuskava (SEC(2011)0787) selle rakendamiseks, mille eesmärk on tõhustada pettuste ennetamist ja avastamist ELi tasandil; kutsub sellega seoses komisjoni üles hindama igas peadirektoraadis kehtestatud pettustevastaseid strateegiaid ja neist aru andma; |
| --- | --- |

89.

tervitab komisjoni uut pettustevastase võitluse strateegiat (COM(2011)0376), ja 2011. aasta juunis vastu võetud komisjonisisest tegevuskava (SEC(2011)0787) selle rakendamiseks, mille eesmärk on tõhustada pettuste ennetamist ja avastamist ELi tasandil; kutsub sellega seoses komisjoni üles hindama igas peadirektoraadis kehtestatud pettustevastaseid strateegiaid ja neist aru andma;

| 90. | tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363 – ettepanek võtta vastu finantshuvide kaitse direktiiv), mis asendab Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni ja sellele lisatud protokolle; |
| --- | --- |

90.

tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363 – ettepanek võtta vastu finantshuvide kaitse direktiiv), mis asendab Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni ja sellele lisatud protokolle;

| 91. | tunneb eriti heameelt selle üle, et liidu finantshuvide määratlus ettepanekus võtta vastu finantshuvide kaitse direktiiv hõlmab käibemaksu kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega, milles kinnitati (16), et on olemas otsene seos ühelt poolt kooskõlas kohaldatava liidu õigusega toimuva käibemaksutulu kogumise ning teiselt poolt vastavate käibemaksuvahendite kättesaadavuse vahel liidu eelarve jaoks, kuna iga lünk esimese kogumisel võib vähendada teist; |
| --- | --- |

91.

tunneb eriti heameelt selle üle, et liidu finantshuvide määratlus ettepanekus võtta vastu finantshuvide kaitse direktiiv hõlmab käibemaksu kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega, milles kinnitati (16), et on olemas otsene seos ühelt poolt kooskõlas kohaldatava liidu õigusega toimuva käibemaksutulu kogumise ning teiselt poolt vastavate käibemaksuvahendite kättesaadavuse vahel liidu eelarve jaoks, kuna iga lünk esimese kogumisel võib vähendada teist;

| 92. | tervitab ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914), sest tegemist on programmi Herakles II järjega, mille lisandväärtust tõestati selle vahehindamises; |
| --- | --- |

92.

tervitab ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914), sest tegemist on programmi Herakles II järjega, mille lisandväärtust tõestati selle vahehindamises;

| 93. | märgib, et kuigi komisjon on teinud kõik eelnimetatud positiivsed algatused, on praegu korruptsiooni vastu rakendatav poliitika suuremalt jaolt passiivne; kutsub komisjoni peadirektoraate üles tõhustama oma pädevusalas pettuste ennetamist; |
| --- | --- |

93.

märgib, et kuigi komisjon on teinud kõik eelnimetatud positiivsed algatused, on praegu korruptsiooni vastu rakendatav poliitika suuremalt jaolt passiivne; kutsub komisjoni peadirektoraate üles tõhustama oma pädevusalas pettuste ennetamist;

| 94. | ootab huviga, et komisjon esitaks tema poolt 2013. aasta juuniks seatud tähtajaga seadusandliku ettepaneku, et luua Euroopa Prokuratuur, mis vastutab ELi poolt või nimel hallatavate varade kahjustajate uurimise ja vastutusele võtmise eest; |
| --- | --- |

94.

ootab huviga, et komisjon esitaks tema poolt 2013. aasta juuniks seatud tähtajaga seadusandliku ettepaneku, et luua Euroopa Prokuratuur, mis vastutab ELi poolt või nimel hallatavate varade kahjustajate uurimise ja vastutusele võtmise eest;

o

o o

| 95. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomiteele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile. |
| --- | --- |

95.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomiteele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf

(3)  ELT C 344, 12.11.2012, lk 1.

(4)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(1)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0196.

(3)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.

(4)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 62.

(5)  Euroopa Parlament, uurimus „ELi rahaliste vahenditega seotud pettuste avastamine EL 27 riikide uuriva ajakirjanduse mõjul”, 2012, lk 71.

(6)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 40.

(7)  OLAFi 2011. aasta aruanne, tabel 6, lk 22.

(8)  Parlamendi tellitud uuring „Administrative performance differences between Member States recovering Traditional Own Resources of the European Union” („Liikmesriikidevahelised erinevused haldussuutlikkuses Euroopa Liidu traditsiooniliste omavahendite tagasinõudmisel”).

(9)  Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega.

(10)  Määruse (EL) nr 904/2010 alusel loodud võrgustik liikmesriikidevahelise kiire suunatud teabe vahetamiseks.

(11)  Euroopa Parlamendi uuring „Roadmap to Digital Single Market” („Digitaalse ühtse turu tegevuskava”), kättesaadav aadressil http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf

(12)  Protseduur, mida kasutab importija, et saada käibemaksuvabastust, kui imporditav kaup transporditakse teise liikmesriiki ning kui sihtliikmesriigis on käibemaksukohustus.

(13)  Millest 1,8 miljardit eurot ilmnes seitsmes valitud liikmesriigis ning 400 miljonit eurot 21 liikmesriigis, kuhu imporditud kaup saadeti.

(14)  Volinik Šemeta vastused eelarvekontrollikomisjoni esitatud küsimustikule, kättesaadav aadressil http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone

(15)  Organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni (CRIM, 2012–2013) 2012. aasta novembri temaatiline dokument, mis käsitleb korruptsiooni ning süsteemse korruptsiooni valdkondi liikmesriikide avalikus halduses ning meetmeid selle ELile avaldatava negatiivse mõjuga võitlemiseks, lk 2.

(16)  15. novembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-539/09: komisjon vs. Saksamaa (ELT C 25, 28.1.2012, lk 5).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Ühtne sisekontrolliraamistik

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ühtse sisekontrolliraamistiku kohta (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2004 nn ühtse auditi mudeli kohta (ja ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2004 nn ühtse auditi mudeli kohta (ja ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (COM(2005)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks (COM(2006)0009),

| — | võttes arvesse 19. juulil 2006 avaldatud esimest poolaasta aruannet ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks vajaliku komisjoni tegevuskava rakendamise tulemustabeli kohta (SEC(2006)1009), mis avaldati vastavalt 2004. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas Euroopa Parlamendi resolutsioonis esitatud nõudmisele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. juulil 2006 avaldatud esimest poolaasta aruannet ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks vajaliku komisjoni tegevuskava rakendamise tulemustabeli kohta (SEC(2006)1009), mis avaldati vastavalt 2004. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas Euroopa Parlamendi resolutsioonis esitatud nõudmisele (2),

| — | võttes arvesse 2007. aasta märtsis avaldatud komisjoni vahearuannet (COM(2007)0086), kus kirjeldatakse edusamme ja teatatakse mõnedest lisameetmetest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta märtsis avaldatud komisjoni vahearuannet (COM(2007)0086), kus kirjeldatakse edusamme ja teatatakse mõnedest lisameetmetest,

| — | võttes arvesse komisjoni 2008. aasta veebruari teatist (COM(2008)0110) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2008. aasta veebruari teatist (COM(2008)0110) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti (SEC(2008)0259),

| — | võttes arvesse komisjoni 2009. aasta veebruari teatist mõju hindamise aruande kohta komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2009. aasta veebruari teatist mõju hindamise aruande kohta komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks (COM(2009)0043),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0189/2013),

| A. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 317 täidab komisjon koostöös liikmesriikidega eelarvet omal vastutusel, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 317 täidab komisjon koostöös liikmesriikidega eelarvet omal vastutusel, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;

| B. | arvestades, et aluslepingu kohaselt on komisjonil lõplik vastutus liidu eelarve täitmise eest, kuigi väga suur vastutus lasub liikmesriikidel, kes kulutavad 80 % liidu eelarvest niisuguse süsteemi alusel, mille kohaselt toimub eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aluslepingu kohaselt on komisjonil lõplik vastutus liidu eelarve täitmise eest, kuigi väga suur vastutus lasub liikmesriikidel, kes kulutavad 80 % liidu eelarvest niisuguse süsteemi alusel, mille kohaselt toimub eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega;

| C. | arvestades, et komisjon poolt eespool nimetatud tegevuskavas välja pakutud tõhusa sisekontrolli põhimõte kuulub finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtete hulka alates finantsmääruse muutmisest määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon poolt eespool nimetatud tegevuskavas välja pakutud tõhusa sisekontrolli põhimõte kuulub finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtete hulka alates finantsmääruse muutmisest määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006;

| D. | arvestades, et komisjoni jaoks tõhusaim viis näidata, et ta suhtub läbipaistvuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise osas võetud kohustustesse tõsiselt, on teha kõik endast olenev, et toetada meetmeid finantsjuhtimise kvaliteedi parandamiseks, et saada Euroopa Kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus (DAS (3)); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni jaoks tõhusaim viis näidata, et ta suhtub läbipaistvuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise osas võetud kohustustesse tõsiselt, on teha kõik endast olenev, et toetada meetmeid finantsjuhtimise kvaliteedi parandamiseks, et saada Euroopa Kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus (DAS (3));

| E. | arvestades, et kõik institutsioonid ja liikmesriigid peavad tegema koostööd, et taastada Euroopa kodanike usaldus liidu finantstegevuse vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik institutsioonid ja liikmesriigid peavad tegema koostööd, et taastada Euroopa kodanike usaldus liidu finantstegevuse vastu;

| F. | arvestades, et strateegilise eesmärgi nimel saada kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus võttis komisjon 2006. aasta jaanuaris vastu tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks („tegevuskava”), arvestades kontrollikoja soovitusi (4), Euroopa Parlamendi resolutsiooni 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (5) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 8. novembri 2005. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et strateegilise eesmärgi nimel saada kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus võttis komisjon 2006. aasta jaanuaris vastu tegevuskava ühtse sisekontrolliraamistiku loomiseks („tegevuskava”), arvestades kontrollikoja soovitusi (4), Euroopa Parlamendi resolutsiooni 2003. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (5) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 8. novembri 2005. aasta järeldusi;

| G. | arvestades, et tegevuskavas käsitleti komisjoni kontrollistruktuurides tol hetkel esinevaid puudusi ja määratleti 16 valdkonda, milles 2007. aasta lõpuks tuli võtta meetmeid, võttes arvesse, et finantsjuhtimise parandamist liidus tuleb toetada komisjoni ja liikmesriikide kontrollisüsteemide tugeva järelevalvega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tegevuskavas käsitleti komisjoni kontrollistruktuurides tol hetkel esinevaid puudusi ja määratleti 16 valdkonda, milles 2007. aasta lõpuks tuli võtta meetmeid, võttes arvesse, et finantsjuhtimise parandamist liidus tuleb toetada komisjoni ja liikmesriikide kontrollisüsteemide tugeva järelevalvega;

Tegevuskava rakendamine

| 1. | märgib, et tegevuskava eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme tuleb lisaks iga meetme saavutamisele hinnata ka raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute veamäärade vähenemise kaudu; |
| --- | --- |

1.

märgib, et tegevuskava eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme tuleb lisaks iga meetme saavutamisele hinnata ka raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute veamäärade vähenemise kaudu;

| 2. | sedastab, et komisjon ise märkis, et 2009. aasta alguseks oli tegevuskava täielikult ellu viidud, ehkki esialgsest 16 meetmest kolme ei suudetud rakendada või edendati muul viisil; |
| --- | --- |

2.

sedastab, et komisjon ise märkis, et 2009. aasta alguseks oli tegevuskava täielikult ellu viidud, ehkki esialgsest 16 meetmest kolme ei suudetud rakendada või edendati muul viisil;

| 3. | märgib, et uue finantsmääruse artiklis 32 on sätestatud tõhusa ja tulemusliku sisekontrolli põhimõte ning määruse artiklis 33 on sätestatud, et uute ettepanekute esitamisel peab komisjon hindama kontrollisüsteemide kulusid ja neist saadavat kasu ning vigade esinemise riski taset; |
| --- | --- |

3.

märgib, et uue finantsmääruse artiklis 32 on sätestatud tõhusa ja tulemusliku sisekontrolli põhimõte ning määruse artiklis 33 on sätestatud, et uute ettepanekute esitamisel peab komisjon hindama kontrollisüsteemide kulusid ja neist saadavat kasu ning vigade esinemise riski taset;

| 4. | märgib samuti, et seoses aktsepteeritava riskitaseme mõistega otsustati see meede lõpule viia jääkveariski mõiste määratlemise abil; |
| --- | --- |

4.

märgib samuti, et seoses aktsepteeritava riskitaseme mõistega otsustati see meede lõpule viia jääkveariski mõiste määratlemise abil;

| 5. | taunib asjaolu, et 2007.–2013. aasta õigusaktide lihtsustamine ei ole olnud nii ulatuslik, nagu loodeti; |
| --- | --- |

5.

taunib asjaolu, et 2007.–2013. aasta õigusaktide lihtsustamine ei ole olnud nii ulatuslik, nagu loodeti;

| 6. | taunib asjaolu, et komisjoni lubadust jõuda täielikult positiivse kinnitava avalduseni ei ole täidetud, ning rõhutab eelkõige, et 2011. aasta kinnitava avalduse aruandes jõudis kontrollikoda järeldusele, et üldiste maksete puhul esines olulisi vigu, ning andis hinnangu, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt osaliselt tõhusad; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et komisjoni lubadust jõuda täielikult positiivse kinnitava avalduseni ei ole täidetud, ning rõhutab eelkõige, et 2011. aasta kinnitava avalduse aruandes jõudis kontrollikoda järeldusele, et üldiste maksete puhul esines olulisi vigu, ning andis hinnangu, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt osaliselt tõhusad;

| 7. | märgib, et raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute üldine veamäär suurenes 2010. aastal 3,3 %-lt 3,7 %-ni ning jõudis 2011. aastal 3,9 %-ni; taunib asjaolu, et positiivne trend on viimastel aastatel ümber pöördunud, ning kardab, et veamäär kasvab ka järgmistel aastatel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute üldine veamäär suurenes 2010. aastal 3,3 %-lt 3,7 %-ni ning jõudis 2011. aastal 3,9 %-ni; taunib asjaolu, et positiivne trend on viimastel aastatel ümber pöördunud, ning kardab, et veamäär kasvab ka järgmistel aastatel;

| 8. | märgib, et komisjon on jäänud oma eesmärgi juurde saada positiivne kinnitav avaldus, samal ajal kui parlament mõistis 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis teravalt hukka asjaolu, et maksete puhul esineb endiselt olulisi vigu; |
| --- | --- |

8.

märgib, et komisjon on jäänud oma eesmärgi juurde saada positiivne kinnitav avaldus, samal ajal kui parlament mõistis 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis teravalt hukka asjaolu, et maksete puhul esineb endiselt olulisi vigu;

| 9. | palub komisjonil astuda vajalikud sammud, et saavutada veamäära püsiv langustendents; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil astuda vajalikud sammud, et saavutada veamäära püsiv langustendents;

Mis on valesti?

| 10. | jagab kontrollikoja ja komisjoni arvamust (6) selles osas, et ühtne auditikava ei toimi veel ning et liikmesriikide loodud kontrollisüsteemid võiksid praegu toimida paremini; |
| --- | --- |

10.

jagab kontrollikoja ja komisjoni arvamust (6) selles osas, et ühtne auditikava ei toimi veel ning et liikmesriikide loodud kontrollisüsteemid võiksid praegu toimida paremini;

| 11. | tuletab sellega seoses meelde, et 2011. aastal oli regionaalpoliitika valdkonnas enam kui 60 % kontrollikoja tuvastatud vigade puhul liikmesriikide ametiasutustel piisavalt teavet, et tuvastada ja parandada mõned vead enne komisjonilt hüvituse nõudmist; |
| --- | --- |

11.

tuletab sellega seoses meelde, et 2011. aastal oli regionaalpoliitika valdkonnas enam kui 60 % kontrollikoja tuvastatud vigade puhul liikmesriikide ametiasutustel piisavalt teavet, et tuvastada ja parandada mõned vead enne komisjonilt hüvituse nõudmist;

| 12. | jagab selles osas kontrollikoja arvamust, mille kohaselt on esimese astme kontrollid, nimelt liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid, ebapiisavad, mille tagajärjeks on märkimisväärselt suur veamäära vähendamisele suunatud koormus; |
| --- | --- |

12.

jagab selles osas kontrollikoja arvamust, mille kohaselt on esimese astme kontrollid, nimelt liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid, ebapiisavad, mille tagajärjeks on märkimisväärselt suur veamäära vähendamisele suunatud koormus;

| 13. | märgib, et keerukad ja läbipaistmatud eeskirjad takistavad programmide rakendamist ja auditeerimist; on mures, et see võib kaasa tuua suure vigade hulga ja avada võimaluse pettusteks; tunneb seetõttu muret asjaolu pärast, et riiklikul või piirkondlikul tasandil eeskirjade keerukamaks muutumine (nn gold plating) põhjustab täiendavaid probleeme liidu eelarve õigusliku rakendamise jaoks ja veamäära tarbetut suurenemist; |
| --- | --- |

13.

märgib, et keerukad ja läbipaistmatud eeskirjad takistavad programmide rakendamist ja auditeerimist; on mures, et see võib kaasa tuua suure vigade hulga ja avada võimaluse pettusteks; tunneb seetõttu muret asjaolu pärast, et riiklikul või piirkondlikul tasandil eeskirjade keerukamaks muutumine (nn gold plating) põhjustab täiendavaid probleeme liidu eelarve õigusliku rakendamise jaoks ja veamäära tarbetut suurenemist;

| 14. | märgib, et komisjon ei saa täielikult tugineda liikmesriikide auditiasutuste leidudele; |
| --- | --- |

14.

märgib, et komisjon ei saa täielikult tugineda liikmesriikide auditiasutuste leidudele;

| 15. | märgib, et põhimõtteliselt erinevatel seisukohtadel on kontrollikoda, kes kinnitava avalduse aluseks olevates auditites kohaldab aastapõhist lähenemisviisi, ning komisjon, kes eelarve täitmisel kohaldab mitmeaastast lähenemisviisi; |
| --- | --- |

15.

märgib, et põhimõtteliselt erinevatel seisukohtadel on kontrollikoda, kes kinnitava avalduse aluseks olevates auditites kohaldab aastapõhist lähenemisviisi, ning komisjon, kes eelarve täitmisel kohaldab mitmeaastast lähenemisviisi;

Mida teha?

| 16. | palub komisjonil kohaldada rangelt uue finantsmääruse artikli 32 lõiget 5, kui veamäär on püsivalt kõrge, ning tuvastada kontrollisüsteemide nõrkused, analüüsida võimalike parandusmeetmete kulu ja neist saadavat kasu ning võtta asjakohaseid meetmeid või teha vastav ettepanek seoses lihtsustamise, kontrollisüsteemide parandamise ning programmide või rakendussüsteemide ümberkorraldamisega; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kohaldada rangelt uue finantsmääruse artikli 32 lõiget 5, kui veamäär on püsivalt kõrge, ning tuvastada kontrollisüsteemide nõrkused, analüüsida võimalike parandusmeetmete kulu ja neist saadavat kasu ning võtta asjakohaseid meetmeid või teha vastav ettepanek seoses lihtsustamise, kontrollisüsteemide parandamise ning programmide või rakendussüsteemide ümberkorraldamisega;

| 17. | palub liikmesriikidel tugevdada oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning eelkõige tagada oma näitajate ja statistika usaldusväärsus; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel tugevdada oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning eelkõige tagada oma näitajate ja statistika usaldusväärsus;

| 18. | märgib murelikult, et 2010. ja 2011. aastal leidis kontrollikoda regionaalpoliitika puhul, et komisjon ei saa kindluse saamiseks täielikult usaldada riiklike auditiasutuste tööd, ning palub liikmesriikidel olukorda parandada; |
| --- | --- |

18.

märgib murelikult, et 2010. ja 2011. aastal leidis kontrollikoda regionaalpoliitika puhul, et komisjon ei saa kindluse saamiseks täielikult usaldada riiklike auditiasutuste tööd, ning palub liikmesriikidel olukorda parandada;

| 19. | palub liikmesriikidel võtta täieliku vastutuse oma raamatupidamise aastaaruannete eest ning esitada komisjonile usaldusväärsed andmed, kasutades riiklikku vahendite haldajate kinnitust, mis on allkirjastatud vastaval poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

19.

palub liikmesriikidel võtta täieliku vastutuse oma raamatupidamise aastaaruannete eest ning esitada komisjonile usaldusväärsed andmed, kasutades riiklikku vahendite haldajate kinnitust, mis on allkirjastatud vastaval poliitilisel tasandil;

| 20. | palub komisjonil motiveerida liikmesriike tegema koostööd, et tagada maksumaksjate vahendite kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, selleks võib kasutada kas sobivaid soodustusi või rangeid sanktsioone või rahavoo peatamist; on seisukohal, et see aitaks suurendada ELi kodanike usaldust ELi ja tema institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil motiveerida liikmesriike tegema koostööd, et tagada maksumaksjate vahendite kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, selleks võib kasutada kas sobivaid soodustusi või rangeid sanktsioone või rahavoo peatamist; on seisukohal, et see aitaks suurendada ELi kodanike usaldust ELi ja tema institutsioonide vastu;

| 21. | palub komisjonil ühtlustada kõik kontrollimenetlused oma osakondades; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil ühtlustada kõik kontrollimenetlused oma osakondades;

| 22. | märgib murelikult, et kontrollikoja tuvastatud nõrkused riiklike ametiasutuste töös võivad olla samuti tingitud „koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise süsteemi enda puudustest ja huvide konfliktist” (7), sest komisjonilt ühtse auditi staatuse saamiseks peavad riiklikud auditiasutused olema tõhusad ning samal ajal peaks teatatud veamäär olema väiksem kui 2 %, mis võib olla stiimul eeskirjade eiramisest teatamata jätmiseks; |
| --- | --- |

22.

märgib murelikult, et kontrollikoja tuvastatud nõrkused riiklike ametiasutuste töös võivad olla samuti tingitud „koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise süsteemi enda puudustest ja huvide konfliktist” (7), sest komisjonilt ühtse auditi staatuse saamiseks peavad riiklikud auditiasutused olema tõhusad ning samal ajal peaks teatatud veamäär olema väiksem kui 2 %, mis võib olla stiimul eeskirjade eiramisest teatamata jätmiseks;

| 23. | palub komisjonil seetõttu olla rangem riiklike haldus- ja auditiasutuste sertifitseerimisel ning kehtestada sobivad stiimulid ja tõhusa sanktsioonide süsteemi; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil seetõttu olla rangem riiklike haldus- ja auditiasutuste sertifitseerimisel ning kehtestada sobivad stiimulid ja tõhusa sanktsioonide süsteemi;

| 24. | palub seetõttu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikega 3, et suurendataks koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise auditeerimise osas liikmesriikide auditiasutuste ja Euroopa Kontrollikoja vahelist koostööd; |
| --- | --- |

24.

palub seetõttu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikega 3, et suurendataks koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise auditeerimise osas liikmesriikide auditiasutuste ja Euroopa Kontrollikoja vahelist koostööd;

| 25. | palub asjassepuutuvatel ELi institutsioonidel hinnata, kas 2 % veamäära kehtestamine on asjakohane ja kes see on saavutatav kõikides ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

25.

palub asjassepuutuvatel ELi institutsioonidel hinnata, kas 2 % veamäära kehtestamine on asjakohane ja kes see on saavutatav kõikides ELi poliitikavaldkondades;

| 26. | kahtleb sellega seoses tõsiselt kinnitava avalduse kasulikkuses, sest koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise valdkonnas eelarve täitmise keerukusest tulenevalt kehtib komisjoni ja liikmesriikide vahel ning komisjoni ja piirkondlike ametiasutuste vahel ka ühine vastutus eelarve haldamise seaduslikkuse ja korrektsuse eest, arvestades et poliitiline vastutus lasub siiski üksnes komisjonil; |
| --- | --- |

26.

kahtleb sellega seoses tõsiselt kinnitava avalduse kasulikkuses, sest koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise valdkonnas eelarve täitmise keerukusest tulenevalt kehtib komisjoni ja liikmesriikide vahel ning komisjoni ja piirkondlike ametiasutuste vahel ka ühine vastutus eelarve haldamise seaduslikkuse ja korrektsuse eest, arvestades et poliitiline vastutus lasub siiski üksnes komisjonil;

| 27. | on seetõttu arvamusel, et Euroopa Liidu lepingu tulevase läbivaatamise kontekstis tuleks kinnitava avalduse kontseptsioon uuesti läbi mõelda; |
| --- | --- |

27.

on seetõttu arvamusel, et Euroopa Liidu lepingu tulevase läbivaatamise kontekstis tuleks kinnitava avalduse kontseptsioon uuesti läbi mõelda;

Komisjoni 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmed

| 28. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele esitada riiklikud vahendite haldajate kinnitused vastaval poliitilisel tasandil ning palub komisjonil kehtestada selliste kinnituste vormi; |
| --- | --- |

28.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele esitada riiklikud vahendite haldajate kinnitused vastaval poliitilisel tasandil ning palub komisjonil kehtestada selliste kinnituste vormi;

| 29. | on seisukohal, et kohustusliku riikliku vahendite haldaja kinnituse põhimõte tuleks lisada mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kohustusliku riikliku vahendite haldaja kinnituse põhimõte tuleks lisada mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse;

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et „usaldusväärse riiklike kinnituste süsteemi puudumine kahjustab jätkuvalt usaldust, mis ELi kodanikel võiks olla makromajanduse, ELi raha ja ELi raha haldajate vastu” (8); |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu sellele, et „usaldusväärse riiklike kinnituste süsteemi puudumine kahjustab jätkuvalt usaldust, mis ELi kodanikel võiks olla makromajanduse, ELi raha ja ELi raha haldajate vastu” (8);

| 31. | tuletab meelde, et kolm esimest prioriteetset meedet, mida parlament komisjonilt 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiitu andes nõudis, täidavad eesmärki sillutada teed uuteks edusammudeks kinnitava avalduse küsimuses; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et kolm esimest prioriteetset meedet, mida parlament komisjonilt 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiitu andes nõudis, täidavad eesmärki sillutada teed uuteks edusammudeks kinnitava avalduse küsimuses;

| 32. | tuletab eelkõige meelde, et komisjon peaks esitama igal aastal (esimest korda 2013. aasta septembris) Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale teatise, milles avalikustatakse (nominaalväärtuses) kõik eelmise aasta jooksul finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste teel kõigi haldusliikide osas ning liidu ja liikmesriikide tasandil tagasi saadud summad (9); |
| --- | --- |

32.

tuletab eelkõige meelde, et komisjon peaks esitama igal aastal (esimest korda 2013. aasta septembris) Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale teatise, milles avalikustatakse (nominaalväärtuses) kõik eelmise aasta jooksul finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste teel kõigi haldusliikide osas ning liidu ja liikmesriikide tasandil tagasi saadud summad (9);

| 33. | rõhutab, et see teatis tuleks esitada õigeaegselt, et kontrollikoda jõuaks seda enne oma aastaaruande avaldamist kontrollida; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et see teatis tuleks esitada õigeaegselt, et kontrollikoda jõuaks seda enne oma aastaaruande avaldamist kontrollida;

| 34. | kordab oma üleskutset komisjonile avaldada täpsemaid ja usaldusväärsemaid andmeid sissenõudmiste ja finantskorrektsioonide kohta ning esitada nii suurel määral kui võimalik võrreldava teabe aasta kohta, mil makse tehti, aasta kohta, mil sellega seotud viga avastati, ning aasta kohta, mil asjakohane sissenõudmine või finantskorrektsioon aruande lisades avaldati (10); |
| --- | --- |

34.

kordab oma üleskutset komisjonile avaldada täpsemaid ja usaldusväärsemaid andmeid sissenõudmiste ja finantskorrektsioonide kohta ning esitada nii suurel määral kui võimalik võrreldava teabe aasta kohta, mil makse tehti, aasta kohta, mil sellega seotud viga avastati, ning aasta kohta, mil asjakohane sissenõudmine või finantskorrektsioon aruande lisades avaldati (10);

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et kõiki meetmeid, mida veamäära vähendamiseks võetakse, peaks täiendama uus tulemuslikkuse kultuur; komisjoni talitused peaksid oma juhtimiskavas määrama kindlaks rea eesmärke ja näitajaid, mis vastavad kontrollikoja nõuetele olulisuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse osas; komisjoni talitused peaksid iga-aastastes tegevusaruannetes mõõtma oma tulemusi kokkuvõtte koostamisega tulemustest, mille nad saavutasid komisjoni peamisi poliitikavaldkondi edendades; selliseid nn osakonnakeskseid tulemusi täiendatakse ELi toimimise artiklis 318 sätestatud hindamisaruandes esitatava komisjoni tegevusele üldhinnangu andmisega (11); |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu sellele, et kõiki meetmeid, mida veamäära vähendamiseks võetakse, peaks täiendama uus tulemuslikkuse kultuur; komisjoni talitused peaksid oma juhtimiskavas määrama kindlaks rea eesmärke ja näitajaid, mis vastavad kontrollikoja nõuetele olulisuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse osas; komisjoni talitused peaksid iga-aastastes tegevusaruannetes mõõtma oma tulemusi kokkuvõtte koostamisega tulemustest, mille nad saavutasid komisjoni peamisi poliitikavaldkondi edendades; selliseid nn osakonnakeskseid tulemusi täiendatakse ELi toimimise artiklis 318 sätestatud hindamisaruandes esitatava komisjoni tegevusele üldhinnangu andmisega (11);

| 36. | tuletab meelde, et komisjon peaks muutma eespool nimetatud hindamisaruande struktuuri, eraldades sisepoliitika välispoliitikast ning keskendudes sisepoliitika osas liidu majandus-ja sotsiaalpoliitikat esindavale strateegiale „Euroopa 2020”; komisjon peaks keskenduma juhtalgatuste elluviimisel saavutatud edusammudele; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et komisjon peaks muutma eespool nimetatud hindamisaruande struktuuri, eraldades sisepoliitika välispoliitikast ning keskendudes sisepoliitika osas liidu majandus-ja sotsiaalpoliitikat esindavale strateegiale „Euroopa 2020”; komisjon peaks keskenduma juhtalgatuste elluviimisel saavutatud edusammudele;

| 37. | lisaks sellele rõhutab, et tulemuslikkuse näitajad tuleks täielikult integreerida kõikidesse uute poliitikate ja programmide ettepanekutesse; |
| --- | --- |

37.

lisaks sellele rõhutab, et tulemuslikkuse näitajad tuleks täielikult integreerida kõikidesse uute poliitikate ja programmide ettepanekutesse;

| 38. | nõuab, et suunised, mis parlament andis komisjonile 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud resolutsiooni punktis 1 selle kohta, kuidas koostada ELi toimimise lepingu artiklis 318 sätestatud hindamisaruannet, tuleks lisada mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et suunised, mis parlament andis komisjonile 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud resolutsiooni punktis 1 selle kohta, kuidas koostada ELi toimimise lepingu artiklis 318 sätestatud hindamisaruannet, tuleks lisada mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse;

Tulemuspõhine eelarve

| 39. | jagab kontrollikoja väljendatud seisukohta, et ei ole mõtet üritada mõõta tulemusi, kui eelarve ei ole koostatud tulemuslikkuse näitajate põhjal (12), ning nõuab, et loodaks tulemuslikkusel põhineva avaliku eelarvestamise mudel, milles iga eelarverea juurde kuuluvad eesmärgid ja tulemused, mida mõõdetakse tulemuslikkuse näitajate abil; |
| --- | --- |

39.

jagab kontrollikoja väljendatud seisukohta, et ei ole mõtet üritada mõõta tulemusi, kui eelarve ei ole koostatud tulemuslikkuse näitajate põhjal (12), ning nõuab, et loodaks tulemuslikkusel põhineva avaliku eelarvestamise mudel, milles iga eelarverea juurde kuuluvad eesmärgid ja tulemused, mida mõõdetakse tulemuslikkuse näitajate abil;

| 40. | palub komisjonil luua töörühma, mis koosneb komisjoni, parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja esindajatest, eesmärgiga kaaluda meetmeid, mida on vaja sellise tulemuslikkusel põhineva eelarve kasutusele võtmiseks, ning koostada sellega seoses tähtaegu sisaldava tegevuskava; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil luua töörühma, mis koosneb komisjoni, parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja esindajatest, eesmärgiga kaaluda meetmeid, mida on vaja sellise tulemuslikkusel põhineva eelarve kasutusele võtmiseks, ning koostada sellega seoses tähtaegu sisaldava tegevuskava;

Lihtsustamine

| 41. | palub kõikidel 2013. aasta järgset õigustikku ja programme puudutava otsustamisprotsessi osalistel pidada meeles tungivat vajadust lihtsustamise järele, vähendades programmide arvu ning luues proportsionaalsed ja kulutõhusad kontrollisüsteemid, lihtsustatud abikõlblikkuseeskirjad ja kulumeetodid; |
| --- | --- |

41.

palub kõikidel 2013. aasta järgset õigustikku ja programme puudutava otsustamisprotsessi osalistel pidada meeles tungivat vajadust lihtsustamise järele, vähendades programmide arvu ning luues proportsionaalsed ja kulutõhusad kontrollisüsteemid, lihtsustatud abikõlblikkuseeskirjad ja kulumeetodid;

o

o o

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

42.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.

(2)  ELT L 340, 6.12.2006, lk 3.

(3)  Prantsuskeelse termini déclaration d'assurance lühend.

(4)  Arvamus nr 2/2004 (nn ühtse auditi arvamus).

(5)  ELT L 196, 27.7.2005, lk 4.

(6)  Kersti Kaljulaidi ja Manfred Kraffi avaldused eelarvekontrollikomisjoni 22. aprillil 2013. aastal korraldatud kuulamisel ühtse sisekontrolli raamistiku teemal.

(7)  Kersti Kaljulaidi avaldus eelarvekontrollikomisjoni 22. aprillil 2013. aastal korraldatud kuulamisel ühtse sisekontrolli raamistiku teemal.

(8)  Jules Muisi avaldus samal kuulamisel.

(9)  Komisjoni 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud resolutsiooni lõige 1a (ELT L 308, 16.11.2013, lk 27).

(10)  Komisjoni 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud resolutsiooni lõige 61.

(11)  Komisjoni 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele lisatud resolutsiooni lõike 1 punktid ab, ae ja af.

(12)  Kersti Kaljulaidi avaldus eelarvekontrollikomisjoni 22. aprillil 2013. aastal korraldatud kuulamisel ühtse sisekontrolli raamistiku teemal.

---

Neljapäev, 4. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

USA NSA järelevalveprogrammid, järelevalveorganid eri liikmesriikides ja mõju ELi kodanike eraelule

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni 108 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ning selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni 108 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ning selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevaid ELi õigusakte, eriti direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, direktiivi 2002/58/EÜ eraelu puutumatuse ja elektroonilise side kohta ning määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevaid ELi õigusakte, eriti direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, direktiivi 2002/58/EÜ eraelu puutumatuse ja elektroonilise side kohta ning määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekuid võtta vastu ELi andmekaitsekorra reformi käsitlev määrus ja direktiiv, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid võtta vastu ELi andmekaitsekorra reformi käsitlev määrus ja direktiiv,

| — | võttes arvesse ELi ja USA vahelist vastastikuse õigusabi osutamise lepingut, mille alusel lubatakse andmeid vahetada kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil, küberkuritegevuse konventsiooni (CETS nr 185), ELi ja USA vahelist kokkulepet programmi Safe Harbor kohta (2000/520/EÜ) ning Safe Harbori kava käimasolevat läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA vahelist vastastikuse õigusabi osutamise lepingut, mille alusel lubatakse andmeid vahetada kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil, küberkuritegevuse konventsiooni (CETS nr 185), ELi ja USA vahelist kokkulepet programmi Safe Harbor kohta (2000/520/EÜ) ning Safe Harbori kava käimasolevat läbivaatamist,

| — | võttes arvesse USA terrorismivastast seadust (Patriot Act) ja vastuluureseadust (Foreign Intelligence Surveillance Act – FISA), sealhulgas FISA 2008. aasta muutmisakti (FISAAA) jagu 702, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA terrorismivastast seadust (Patriot Act) ja vastuluureseadust (Foreign Intelligence Surveillance Act – FISA), sealhulgas FISA 2008. aasta muutmisakti (FISAAA) jagu 702,

| — | võttes arvesse ELi ja USA vahel politsei- ja õigusalase koostöö raames edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitse raamlepingu üle käimasolevaid läbirääkimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA vahel politsei- ja õigusalase koostöö raames edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitse raamlepingu üle käimasolevaid läbirääkimisi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone eraelu puutumatuse ja andmekaitse kohta, eelkõige 5. septembri 2001. aasta resolutsiooni era- ja äriside ülemaailmse pealtkuulamissüsteemi (pealtkuulamissüsteem Echelon) olemasolu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone eraelu puutumatuse ja andmekaitse kohta, eelkõige 5. septembri 2001. aasta resolutsiooni era- ja äriside ülemaailmse pealtkuulamissüsteemi (pealtkuulamissüsteem Echelon) olemasolu kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman van Rompuy, Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi, komisjoni asepresidendi ning õigusküsimuste, põhiõiguste ja kodakondsuse voliniku Viviane Redingi ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman van Rompuy, Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi, komisjoni asepresidendi ning õigusküsimuste, põhiõiguste ja kodakondsuse voliniku Viviane Redingi ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ELi ja USA Atlandi-ülene partnerlus peab rajanema vastastikusel usaldusel ja austusel, usalduslikul ja vastastikusel koostööl, põhiõiguste austamisel ja õigusriigi põhimõttel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja USA Atlandi-ülene partnerlus peab rajanema vastastikusel usaldusel ja austusel, usalduslikul ja vastastikusel koostööl, põhiõiguste austamisel ja õigusriigi põhimõttel;

| B. | arvestades, et ELi liikmesriigid on kohustatud järgima põhiõigusi ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi liikmesriigid on kohustatud järgima põhiõigusi ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtusi;

| C. | arvestades, et nende põhimõtete järgimine on seatud praegu kahtluse alla pärast rahvusvahelises ajakirjanduses 2013. aasta juunis avaldatud tõendusmaterjali selle kohta, et USA ametivõimudel on selliste programmide nagu PRISM kaudu USA internetiteenuste osutajate vahendusel laialdane juurdepääs ELi kodanike isikuandmetele ning nimetatud ametivõimud töötlevad neid andmeid laialdaselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nende põhimõtete järgimine on seatud praegu kahtluse alla pärast rahvusvahelises ajakirjanduses 2013. aasta juunis avaldatud tõendusmaterjali selle kohta, et USA ametivõimudel on selliste programmide nagu PRISM kaudu USA internetiteenuste osutajate vahendusel laialdane juurdepääs ELi kodanike isikuandmetele ning nimetatud ametivõimud töötlevad neid andmeid laialdaselt;

| D. | arvestades, et see kahtlus puudutab mitte ainult USA ametivõimude meetmeid, vaid ka neid, mida on võtnud mitmed ELi liikmesriigid, kes rahvusvahelise ajakirjanduse teatel tegid koostööd PRISMi ja teiste samalaadsete programmidega või said juurdepääsu loodud andmebaasidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et see kahtlus puudutab mitte ainult USA ametivõimude meetmeid, vaid ka neid, mida on võtnud mitmed ELi liikmesriigid, kes rahvusvahelise ajakirjanduse teatel tegid koostööd PRISMi ja teiste samalaadsete programmidega või said juurdepääsu loodud andmebaasidele;

| E. | arvestades lisaks, et mitmel ELi liikmesriigil on olemas PRISMiga sarnased jälgimisprogrammid või nad kaaluvad selliste programmide loomist; |
| --- | --- |

E.

arvestades lisaks, et mitmel ELi liikmesriigil on olemas PRISMiga sarnased jälgimisprogrammid või nad kaaluvad selliste programmide loomist;

| F. | arvestades, et eriti on tõstatunud küsimus, kas ELi õigusaktidega on kooskõlas Ühendkuningriigi luureasutuse Valitsusside Peakorter (Government Communications Headquarters – GCHQ) tegevus, kes programmi „Tempora” raames on otseselt jälginud merealuste kaablite kaudu toimuvat Atlandi-ülest elektronsidet; arvestades, et teadete kohaselt kasutavad ka teised liikmesriigid juurdepääsu riikidevahelisele elektronsidele ilma korralise volituseta, vaid erikohtute korralduse alusel, jagavad andmeid teiste riikidega (Rootsi) ja võivad oma jälgimisvõimet suurendada (Madalmaad, Saksamaa); arvestades, et mõnedes liikmesriikides on väljendatud muret seoses salateenistuste pealtkuulamisvolitustega (Poola); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eriti on tõstatunud küsimus, kas ELi õigusaktidega on kooskõlas Ühendkuningriigi luureasutuse Valitsusside Peakorter (Government Communications Headquarters – GCHQ) tegevus, kes programmi „Tempora” raames on otseselt jälginud merealuste kaablite kaudu toimuvat Atlandi-ülest elektronsidet; arvestades, et teadete kohaselt kasutavad ka teised liikmesriigid juurdepääsu riikidevahelisele elektronsidele ilma korralise volituseta, vaid erikohtute korralduse alusel, jagavad andmeid teiste riikidega (Rootsi) ja võivad oma jälgimisvõimet suurendada (Madalmaad, Saksamaa); arvestades, et mõnedes liikmesriikides on väljendatud muret seoses salateenistuste pealtkuulamisvolitustega (Poola);

| G. | arvestades, et on märke sellest, et USA on tegelenud ka ELi institutsioonide ning ELi ja liikmesriikide saatkondade ja esinduste jälgimise ja nende järele nuhkimisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on märke sellest, et USA on tegelenud ka ELi institutsioonide ning ELi ja liikmesriikide saatkondade ja esinduste jälgimise ja nende järele nuhkimisega;

| H. | arvestades, et volinik Reding on kirjutanud USA justiitsministrile Eric Holderile kirja, tuues välja Euroopas muret tekitavad asjad ning paludes täpsustusi ja selgitusi PRISMi ja teiste samalaadsete programmide kohta, mis hõlmavad andmete kogumist ja otsimist, samuti seaduste kohta, mille alusel selliseid programme saab lubada; arvestades, et USA ametivõimudelt ei ole veel täielikku vastust saadud, vaatamata aruteludele, mis toimusid ELi ja USA justiitsministrite kohtumisel 14. juunil 2013 Dublinis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et volinik Reding on kirjutanud USA justiitsministrile Eric Holderile kirja, tuues välja Euroopas muret tekitavad asjad ning paludes täpsustusi ja selgitusi PRISMi ja teiste samalaadsete programmide kohta, mis hõlmavad andmete kogumist ja otsimist, samuti seaduste kohta, mille alusel selliseid programme saab lubada; arvestades, et USA ametivõimudelt ei ole veel täielikku vastust saadud, vaatamata aruteludele, mis toimusid ELi ja USA justiitsministrite kohtumisel 14. juunil 2013 Dublinis;

| I. | arvestades, et programmi Safe Harbor alase kokkuleppe kohaselt on ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil kohustus tagada isikuandmete turvalisus ja terviklus; arvestades, et programmiga PRISM seotud ettevõtted on rahvusvahelise ajakirjanduse teatel kõik programmi Safe Harbor alase kokkuleppe osalised; arvestades, et vastavalt nimetatud kokkuleppe artiklile 3 on komisjon kohustatud kokkuleppe tühistama või peatama, kui selle sätteid ei täideta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et programmi Safe Harbor alase kokkuleppe kohaselt on ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil kohustus tagada isikuandmete turvalisus ja terviklus; arvestades, et programmiga PRISM seotud ettevõtted on rahvusvahelise ajakirjanduse teatel kõik programmi Safe Harbor alase kokkuleppe osalised; arvestades, et vastavalt nimetatud kokkuleppe artiklile 3 on komisjon kohustatud kokkuleppe tühistama või peatama, kui selle sätteid ei täideta;

| J. | arvestades, et ELi ja USA vastastikuse õigusabi osutamise lepingus, mille on ratifitseerinud Euroopa Liit ja USA Kongress, määratakse kindlaks kord, kuidas koguda ja vahetada teavet ning taotleda ja anda abi ühes riigis asuva tõendusmaterjali kogumiseks, et aidata kaasa kriminaaluurimisele või -menetlusele teises riigis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi ja USA vastastikuse õigusabi osutamise lepingus, mille on ratifitseerinud Euroopa Liit ja USA Kongress, määratakse kindlaks kord, kuidas koguda ja vahetada teavet ning taotleda ja anda abi ühes riigis asuva tõendusmaterjali kogumiseks, et aidata kaasa kriminaaluurimisele või -menetlusele teises riigis;

| K. | arvestades, et oleks väga kahju, kui hiljuti esitatud väited mõjutaksid püüdlusi sõlmida Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, millega näidatakse üles kindlat tahet veelgi tugevdada ELi ja USA partnerlust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oleks väga kahju, kui hiljuti esitatud väited mõjutaksid püüdlusi sõlmida Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, millega näidatakse üles kindlat tahet veelgi tugevdada ELi ja USA partnerlust;

| L. | arvestades, et volinik Malmström teatas 14. juunil 2013 Atlandi-ülese eksperdirühma loomisest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et volinik Malmström teatas 14. juunil 2013 Atlandi-ülese eksperdirühma loomisest;

| M. | arvestades, et volinik Reding pöördus kirjalikult Ühendkuningriigi ametivõimude poole, väljendades muret seoses programmi „Tempora” kohta ajakirjanduses avaldatud teabega ning paludes selgitada programmi ulatust ja toimimist; arvestades, et Ühendkuningriigi ametivõimud on GCHQ jälgimistegevuse kaitseks välja astunud ning kinnitanud, et kõnealune asutus tegutseb rangete ja õiguspäraste suuniste alusel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et volinik Reding pöördus kirjalikult Ühendkuningriigi ametivõimude poole, väljendades muret seoses programmi „Tempora” kohta ajakirjanduses avaldatud teabega ning paludes selgitada programmi ulatust ja toimimist; arvestades, et Ühendkuningriigi ametivõimud on GCHQ jälgimistegevuse kaitseks välja astunud ning kinnitanud, et kõnealune asutus tegutseb rangete ja õiguspäraste suuniste alusel;

| N. | arvestades, et ELi tasandil on käimas andmekaitse reform – direktiivi 95/46/EÜ läbivaatamine ja asendamine esildatud üldise andmekaitsemäärusega ja andmekaitsedirektiiviga üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi tasandil on käimas andmekaitse reform – direktiivi 95/46/EÜ läbivaatamine ja asendamine esildatud üldise andmekaitsemäärusega ja andmekaitsedirektiiviga üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta;

| 1. | väljendab tõsist muret – kinnitades samal ajal oma jätkuvat toetust Atlandi-ülestele pingutustele võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu – PRISMi ning teiste samalaadsete programmide pärast, kuna – juhul kui praegu kättesaadav teave kinnitust leiab – võidakse nendega tõsiselt rikkuda ELi kodanike ja elanike põhiõigust eraelu puutumatusele ja andmete kaitsele, samuti õigust era- ja perekonnaelule, teabevahetuse konfidentsiaalsust, süütuse presumptsiooni, sõnavabadust, teabevabadust ja ettevõtlusvabadust; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret – kinnitades samal ajal oma jätkuvat toetust Atlandi-ülestele pingutustele võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu – PRISMi ning teiste samalaadsete programmide pärast, kuna – juhul kui praegu kättesaadav teave kinnitust leiab – võidakse nendega tõsiselt rikkuda ELi kodanike ja elanike põhiõigust eraelu puutumatusele ja andmete kaitsele, samuti õigust era- ja perekonnaelule, teabevahetuse konfidentsiaalsust, süütuse presumptsiooni, sõnavabadust, teabevabadust ja ettevõtlusvabadust;

| 2. | mõistab karmilt hukka spioneerimise ELi esindustes, millel – juhul kui praegu kättesaadav teave kinnitust leiab – võib olla mõju Atlandi-ülestele suhetele ja mis lisaks sellele kujutaks endast diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni tõsist rikkumist; nõuab, et USA ametivõimud küsimust viivitamatult selgitaks; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka spioneerimise ELi esindustes, millel – juhul kui praegu kättesaadav teave kinnitust leiab – võib olla mõju Atlandi-ülestele suhetele ja mis lisaks sellele kujutaks endast diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni tõsist rikkumist; nõuab, et USA ametivõimud küsimust viivitamatult selgitaks;

| 3. | palub USA ametivõimudel esitada ELile ilma põhjendamatu viivituseta täielik teave PRISMi ja teiste samalaadsete programmide kohta, mis hõlmavad andmete kogumist, eelkõige mis puudutab nende õiguslikku alust, vajalikkust, proportsionaalsust ja ELi kodanike põhiõiguste kaitseks rakendatud kaitsemeetmeid, nagu ulatuse ja kestuse piirangud, juurdepääsu tingimused ja sõltumatu kontroll, nagu on ette nähtud küberkuritegevuse konventsioonis ja nagu nõudis volinik Reding oma 10. juuni 2013. aasta kirjas USA justiitsministrile Eric Holderile; palub, et USA ametivõimud peataksid ja vaataksid läbi kõik seadused ja jälgimisprogrammid, millega rikutakse ELi kodanike põhiõigusi (õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele), ELi ja tema liikmesriikide suveräänsust ja pädevust ning küberkuritegevuse konventsiooni sätteid; |
| --- | --- |

3.

palub USA ametivõimudel esitada ELile ilma põhjendamatu viivituseta täielik teave PRISMi ja teiste samalaadsete programmide kohta, mis hõlmavad andmete kogumist, eelkõige mis puudutab nende õiguslikku alust, vajalikkust, proportsionaalsust ja ELi kodanike põhiõiguste kaitseks rakendatud kaitsemeetmeid, nagu ulatuse ja kestuse piirangud, juurdepääsu tingimused ja sõltumatu kontroll, nagu on ette nähtud küberkuritegevuse konventsioonis ja nagu nõudis volinik Reding oma 10. juuni 2013. aasta kirjas USA justiitsministrile Eric Holderile; palub, et USA ametivõimud peataksid ja vaataksid läbi kõik seadused ja jälgimisprogrammid, millega rikutakse ELi kodanike põhiõigusi (õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele), ELi ja tema liikmesriikide suveräänsust ja pädevust ning küberkuritegevuse konventsiooni sätteid;

| 4. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks üles kaaluma USAga nii poliitilisel kui ekspertide tasandil peetavates aruteludes ja läbirääkimistel kõiki enda käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas broneeringuinfot (Passenger Name Records – PNR) ja terroristide rahastamise jälgimisprogrammi (Terrorist Finance Tracking Programme – TFTP) käsitlevate lepingute võimalikku peatamist; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks üles kaaluma USAga nii poliitilisel kui ekspertide tasandil peetavates aruteludes ja läbirääkimistel kõiki enda käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas broneeringuinfot (Passenger Name Records – PNR) ja terroristide rahastamise jälgimisprogrammi (Terrorist Finance Tracking Programme – TFTP) käsitlevate lepingute võimalikku peatamist;

| 5. | nõuab, et Atlandi-ülesele eksperdirühmale, millest on teatanud volinik Malmström ja milles osaleb ka parlament, tagataks vajalikul tasemel julgeolekukontroll ja juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele, et see saaks teha oma tööd nõuetekohaselt ja kehtestatud tähtaja piires; nõuab samuti, et parlament oleks eksperdirühmas piisaval määral esindatud; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Atlandi-ülesele eksperdirühmale, millest on teatanud volinik Malmström ja milles osaleb ka parlament, tagataks vajalikul tasemel julgeolekukontroll ja juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele, et see saaks teha oma tööd nõuetekohaselt ja kehtestatud tähtaja piires; nõuab samuti, et parlament oleks eksperdirühmas piisaval määral esindatud;

| 6. | palub komisjonil ja USA ametivõimudel jätkata viivitamata läbirääkimisi politsei- ja õigusalase koostöö raames edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitse raamlepingu üle; palub komisjonil läbirääkimiste käigus tagada, et leping vastab vähemalt järgmistele kriteeriumidele:






  a) | tagab ELi kodanikele õiguse olla teavitatud, kui nende andmeid USAs töödeldakse; |
| --- | --- | --- |

6.

palub komisjonil ja USA ametivõimudel jätkata viivitamata läbirääkimisi politsei- ja õigusalase koostöö raames edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitse raamlepingu üle; palub komisjonil läbirääkimiste käigus tagada, et leping vastab vähemalt järgmistele kriteeriumidele:

a)

tagab ELi kodanikele õiguse olla teavitatud, kui nende andmeid USAs töödeldakse;

| b) | tagab, et ELi kodanike juurdepääs USA kohtusüsteemile on võrdne USA kodanike võimalustega; |
| --- | --- |

b)

tagab, et ELi kodanike juurdepääs USA kohtusüsteemile on võrdne USA kodanike võimalustega;

| c) | tagab eelkõige õiguse õiguskaitsele; |
| --- | --- |

c)

tagab eelkõige õiguse õiguskaitsele;

| 7. | palub komisjonil tagada, et ELi andmekaitsestandardid ja läbirääkimised praeguse ELi andmekaitsepaketi üle ei satu USAga kavandatava Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse tagajärjel ohtu; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil tagada, et ELi andmekaitsestandardid ja läbirääkimised praeguse ELi andmekaitsepaketi üle ei satu USAga kavandatava Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse tagajärjel ohtu;

| 8. | palub komisjonil kokkulepe programmi Safe Harbor kohta hiljutiste paljastuste valguses täielikult läbi vaadata, lähtudes selle kokkuleppe artiklist 3; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil kokkulepe programmi Safe Harbor kohta hiljutiste paljastuste valguses täielikult läbi vaadata, lähtudes selle kokkuleppe artiklist 3;

| 9. | väljendab tõsist muret seoses ilmsiks tulnud asjaoluga, et väidetavalt on liikmesriigid kas USA Riikliku Julgeolekuagentuuri abil või ühepoolselt kasutanud jälgimisprogramme; kutsub kõiki liikmesriike üles kontrollima selliste programmide vastavust ELi esmastele ja teisestele õigusaktidele, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklile16 andmekaitse kohta, ning ELi põhiõigustealastele kohustustele, mis tulenevad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ning liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest; |
| --- | --- |

9.

väljendab tõsist muret seoses ilmsiks tulnud asjaoluga, et väidetavalt on liikmesriigid kas USA Riikliku Julgeolekuagentuuri abil või ühepoolselt kasutanud jälgimisprogramme; kutsub kõiki liikmesriike üles kontrollima selliste programmide vastavust ELi esmastele ja teisestele õigusaktidele, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklile16 andmekaitse kohta, ning ELi põhiõigustealastele kohustustele, mis tulenevad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ning liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest;

| 10. | rõhutab, et eranditult kõik ELis teenuseid osutavad ettevõtted peavad järgima ELi õigusakte ja vastutavad nende rikkumise eest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et eranditult kõik ELis teenuseid osutavad ettevõtted peavad järgima ELi õigusakte ja vastutavad nende rikkumise eest;

| 11. | rõhutab, et kolmandate riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad ettevõtted peaksid ELis asuvaid kasutajaid selgelt ja eristatavalt hoiatama võimaluse eest, et õiguskaitse- või luureasutused töötlevad salajaste korralduste või kohtumääruste põhjal isikuandmeid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kolmandate riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad ettevõtted peaksid ELis asuvaid kasutajaid selgelt ja eristatavalt hoiatama võimaluse eest, et õiguskaitse- või luureasutused töötlevad salajaste korralduste või kohtumääruste põhjal isikuandmeid;

| 12. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon on andmekaitsemääruse lekkinud versioonist algse artikli 42 välja jätnud; palub komisjonil selgitada, miks otsustati seda teha; palub nõukogul järgida parlamendi käsitust ja artikkel taas lisada; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon on andmekaitsemääruse lekkinud versioonist algse artikli 42 välja jätnud; palub komisjonil selgitada, miks otsustati seda teha; palub nõukogul järgida parlamendi käsitust ja artikkel taas lisada;

| 13. | rõhutab, et demokraatlikes ja õigusriigi põhimõtet järgivates avatud riikides on kodanikel õigus oma põhiõiguste tõsistest rikkumistest teada ja need hukka mõista, muu hulgas need rikkumised, millesse on kaasatud nende oma riigi valitsus; rõhutab, et vaja on kehtestada kord, mis võimaldaks rikkumisest teatajatel paljastada põhiõiguste tõsised rikkumised, ning et sellistele inimestele on vaja pakkuda vajalikku kaitset, muu hulgas rahvusvahelisel tasandil; väljendab oma jätkuvat toetust uurivale ajakirjandusele ja meediavabadusele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et demokraatlikes ja õigusriigi põhimõtet järgivates avatud riikides on kodanikel õigus oma põhiõiguste tõsistest rikkumistest teada ja need hukka mõista, muu hulgas need rikkumised, millesse on kaasatud nende oma riigi valitsus; rõhutab, et vaja on kehtestada kord, mis võimaldaks rikkumisest teatajatel paljastada põhiõiguste tõsised rikkumised, ning et sellistele inimestele on vaja pakkuda vajalikku kaitset, muu hulgas rahvusvahelisel tasandil; väljendab oma jätkuvat toetust uurivale ajakirjandusele ja meediavabadusele;

| 14. | palub nõukogul kiiremas korras hoogustada tööd andmekaitsepaketi kallal tervikuna ja eelkõige esildatud andmekaitsedirektiivi kallal; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul kiiremas korras hoogustada tööd andmekaitsepaketi kallal tervikuna ja eelkõige esildatud andmekaitsedirektiivi kallal;

| 15. | rõhutab vajadust luua ELi tasandil samalaadne parlamendi ja õigusasutuste segakomitee luureteenistuste kontrollimiseks ja uurimiseks, nagu on olemas mõnedes liikmesriikides; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust luua ELi tasandil samalaadne parlamendi ja õigusasutuste segakomitee luureteenistuste kontrollimiseks ja uurimiseks, nagu on olemas mõnedes liikmesriikides;

| 16. | teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks teostada kõnealuses küsimuses koostöös liikmesriikide parlamentide ning komisjoni loodava ELi ja USA ekspertide rühmaga põhjalik uurimine ning esitada aasta lõpuks aruanne, milles:






  a) | kogutakse USA ja ELi allikatest kokku kogu asjakohane teave ja tõendid (teabe kogumine); |
| --- | --- | --- |

16.

teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks teostada kõnealuses küsimuses koostöös liikmesriikide parlamentide ning komisjoni loodava ELi ja USA ekspertide rühmaga põhjalik uurimine ning esitada aasta lõpuks aruanne, milles:

a)

kogutakse USA ja ELi allikatest kokku kogu asjakohane teave ja tõendid (teabe kogumine);

| b) | uuritakse USA ametivõimude ning teatavate liikmesriikide poolt läbi viidud väidetavat jälgimistegevust (vastutuse kaardistamine); |
| --- | --- |

b)

uuritakse USA ametivõimude ning teatavate liikmesriikide poolt läbi viidud väidetavat jälgimistegevust (vastutuse kaardistamine);

| c) | hinnatakse jälgimisprogrammide mõju seoses järgmisega: ELi kodanike põhiõigused (eelkõige õigus eraelu ja teabevahetuse puutumatusele, sõnavabadus, süütuse presumptsioon ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile); tegelik andmekaitse nii ELi piires kui ka ELi kodanike jaoks väljaspool ELi, keskendudes eelkõige ELi õiguse mõjususele seoses eksterritoriaalsusmehhanismidega; ELi turvalisus pilvandmetöötluse ajastul; selliste programmide lisaväärtus ja proportsionaalsus võitluses terrorismi vastu; vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõde (ELi kolmandatesse riikidesse toimuva edastuse – näiteks programmi Safe Harbor alase kokkuleppe, rahvusvaheliste lepingute ning muude õigusabi ja koostööd ette nägevate õigusaktide alusel – adekvaatsust käsitlevate otsuste kehtivuse hindamine) (kahjude ja riski analüüs); |
| --- | --- |

c)

hinnatakse jälgimisprogrammide mõju seoses järgmisega: ELi kodanike põhiõigused (eelkõige õigus eraelu ja teabevahetuse puutumatusele, sõnavabadus, süütuse presumptsioon ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile); tegelik andmekaitse nii ELi piires kui ka ELi kodanike jaoks väljaspool ELi, keskendudes eelkõige ELi õiguse mõjususele seoses eksterritoriaalsusmehhanismidega; ELi turvalisus pilvandmetöötluse ajastul; selliste programmide lisaväärtus ja proportsionaalsus võitluses terrorismi vastu; vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõde (ELi kolmandatesse riikidesse toimuva edastuse – näiteks programmi Safe Harbor alase kokkuleppe, rahvusvaheliste lepingute ning muude õigusabi ja koostööd ette nägevate õigusaktide alusel – adekvaatsust käsitlevate otsuste kehtivuse hindamine) (kahjude ja riski analüüs);

| d) | uuritakse kõige asjakohasemaid õiguskaitsemehhanisme kinnitatud rikkumiste korral (halduslikud ja õiguslikud hüvitis- ja kompensatsiooniskeemid); |
| --- | --- |

d)

uuritakse kõige asjakohasemaid õiguskaitsemehhanisme kinnitatud rikkumiste korral (halduslikud ja õiguslikud hüvitis- ja kompensatsiooniskeemid);

| e) | esitatakse soovitusi eesmärgiga hoida ära edasisi rikkumisi ning tagada ELi kodanike isikuandmete usaldusväärne ja kõrgetasemeline kaitse piisavate vahenditega, eelkõige täiemahulise andmekaitsepaketi vastuvõtmise kaudu (poliitilised soovitused ja õigusloome); |
| --- | --- |

e)

esitatakse soovitusi eesmärgiga hoida ära edasisi rikkumisi ning tagada ELi kodanike isikuandmete usaldusväärne ja kõrgetasemeline kaitse piisavate vahenditega, eelkõige täiemahulise andmekaitsepaketi vastuvõtmise kaudu (poliitilised soovitused ja õigusloome);

| f) | antakse soovitusi eesmärgiga tugevdada sidesüsteemide nõuetekohaste sisejulgeolekueeskirjade abil IT-julgeolekut ELi institutsioonides, asutustes ja ametites, et hoida ära ja heastada volitamata juurdepääs ja avalikustamine või teabe ja isikuandmete kaotsiminek (turvanõuete rikkumise heastamine); |
| --- | --- |

f)

antakse soovitusi eesmärgiga tugevdada sidesüsteemide nõuetekohaste sisejulgeolekueeskirjade abil IT-julgeolekut ELi institutsioonides, asutustes ja ametites, et hoida ära ja heastada volitamata juurdepääs ja avalikustamine või teabe ja isikuandmete kaotsiminek (turvanõuete rikkumise heastamine);

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Nõukogule, liikmesriikide parlamentidele, Ameerika Ühendriikide presidendile, Ameerika Ühendriikide Senatile ja Esindajatekojale ning Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuministrile ja justiitsministrile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa Nõukogule, liikmesriikide parlamentidele, Ameerika Ühendriikide presidendile, Ameerika Ühendriikide Senatile ja Esindajatekojale ning Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuministrile ja justiitsministrile.

---

(1)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 221.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste praktiliste aspektide parem korraldus

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste praktiliste aspektide parema korralduse kohta (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 10 ja artikli 17 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 10 ja artikli 17 lõiget 7,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 22 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 22 lõiget 2,

| — | võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 11, artikli 12 lõiget 2 ja artiklit 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste harta artiklit 11, artikli 12 lõiget 2 ja artiklit 39,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele lisatud akti, mis käsitleb otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist, mida on hiljem muudetud (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele lisatud akti, mis käsitleb otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist, mida on hiljem muudetud (1),

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud 11. deklaratsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõigete 6 ja 7 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud 11. deklaratsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõigete 6 ja 7 kohta,

| — | võttes arvesse direktiivi 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, ja seda muutvat direktiivi 2013/1/EL, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, ja seda muutvat direktiivi 2013/1/EL,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Ettevalmistused 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks: valimiste veelgi demokraatlikum ja tõhusam korraldus” (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Ettevalmistused 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks: valimiste veelgi demokraatlikum ja tõhusam korraldus” (COM(2013)0126),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta soovitust Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikuma ja tõhusama läbiviimise kohta, mis on adresseeritud liikmesriikidele ning Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakondadele (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta soovitust Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikuma ja tõhusama läbiviimise kohta, mis on adresseeritud liikmesriikidele ning Euroopa tasandi ja liikmesriikide erakondadele (C(2013)1303),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta 2014. aasta valimisi silmas pidades (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 41, 48 ja 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 41, 48 ja 105,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0219/2013),

| A. | arvestades, et kokku on lepitud valimispäevade varasemaks toomine, nii et valimised toimuvad 22.–25. mail 2014, ning seetõttu toimub uue parlamendi avaistung 1. juulil 2014; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kokku on lepitud valimispäevade varasemaks toomine, nii et valimised toimuvad 22.–25. mail 2014, ning seetõttu toimub uue parlamendi avaistung 1. juulil 2014;

| B. | arvestades, et kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis;

| C. | arvestades, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias;

| D. | arvestades, et Euroopa tasandi erakonnad on Euroopa poliitikas osalejad; arvestades, et nad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa tasandi erakonnad on Euroopa poliitikas osalejad; arvestades, et nad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele;

| E. | arvestades, et 2014. aastal toimuvad Euroopa Parlamendi valimised on esimesed valimised pärast Lissaboni lepingu jõustumist, millega laiendati oluliselt Euroopa Parlamendi volitusi, sealhulgas tema rolli komisjoni presidendi valimistel, ning seega on otsustava tähtsusega võimalus suurendada valimiste läbipaistvust ja Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2014. aastal toimuvad Euroopa Parlamendi valimised on esimesed valimised pärast Lissaboni lepingu jõustumist, millega laiendati oluliselt Euroopa Parlamendi volitusi, sealhulgas tema rolli komisjoni presidendi valimistel, ning seega on otsustava tähtsusega võimalus suurendada valimiste läbipaistvust ja Euroopa mõõdet;

| F. | arvestades, et suuremad Euroopa tasandi erakonnad on ilmutanud valmidust nimetada oma kandidaadid komisjoni presidendi kohale ning loodetavasti tõusevad need kandidaadid parlamendivalimiste kampaanias esile, tutvustades isiklikult oma poliitilist programmi kõikides ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suuremad Euroopa tasandi erakonnad on ilmutanud valmidust nimetada oma kandidaadid komisjoni presidendi kohale ning loodetavasti tõusevad need kandidaadid parlamendivalimiste kampaanias esile, tutvustades isiklikult oma poliitilist programmi kõikides ELi liikmesriikides;

| G. | arvestades, et erakonna sisedemokraatia ning erakondade avatuse ja aususe kõrged standardid on oluline eeldus, et suurendada avalikkuse usaldust poliitilise süsteemi vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et erakonna sisedemokraatia ning erakondade avatuse ja aususe kõrged standardid on oluline eeldus, et suurendada avalikkuse usaldust poliitilise süsteemi vastu;

| H. | arvestades, et praeguse valitsemiskriisi lahendamiseks ELis on vaja integratsiooniprotsessi suuremat demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praeguse valitsemiskriisi lahendamiseks ELis on vaja integratsiooniprotsessi suuremat demokraatlikku legitiimsust;

| I. | arvestades, et liidu kodanikel on õigus valida ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, isegi kui nad elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liidu kodanikel on õigus valida ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, isegi kui nad elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole;

| J. | arvestades, et valimiskampaaniad keskenduvad endiselt eeskätt liikmesriikide probleemidele, jättes Euroopa tasandi küsimuste arutelu tagaplaanile, ning see avaldab negatiivset mõju Euroopa Parlamendi valimistel osalemisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valimiskampaaniad keskenduvad endiselt eeskätt liikmesriikide probleemidele, jättes Euroopa tasandi küsimuste arutelu tagaplaanile, ning see avaldab negatiivset mõju Euroopa Parlamendi valimistel osalemisele;

| K. | arvestades, et valimisaktiivsust on tõenäoliselt võimalik suurendada, kui korraldada elav poliitiline kampaania, kus erakonnad ja nende kandidaadid võistlevad häälte ja kohtade pärast erinevate programmide alusel, milles käsitletakse poliitika Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valimisaktiivsust on tõenäoliselt võimalik suurendada, kui korraldada elav poliitiline kampaania, kus erakonnad ja nende kandidaadid võistlevad häälte ja kohtade pärast erinevate programmide alusel, milles käsitletakse poliitika Euroopa mõõdet;

| L. | arvestades, et mitu arvamusküsitlust näitab, et valdav enamik inimesi läheks valima, kui neil oleks rohkem teavet Euroopa Parlamendi, erakondade, nende programmide ja kandidaatide kohta; arvestades, et seepärast ergutatakse kõiki meediakanaleid valimistele võimalikult palju tähelepanu pöörama; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitu arvamusküsitlust näitab, et valdav enamik inimesi läheks valima, kui neil oleks rohkem teavet Euroopa Parlamendi, erakondade, nende programmide ja kandidaatide kohta; arvestades, et seepärast ergutatakse kõiki meediakanaleid valimistele võimalikult palju tähelepanu pöörama;

| M. | arvestades, et Euroopa Komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepanekul, kusjuures Euroopa Ülemkogu peab arvesse võtma valimiste tulemusi ja konsulteerima parlamendi uue koosseisuga enne oma kandidaadi või kandidaatide nimetamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepanekul, kusjuures Euroopa Ülemkogu peab arvesse võtma valimiste tulemusi ja konsulteerima parlamendi uue koosseisuga enne oma kandidaadi või kandidaatide nimetamist;

| N. | arvestades, et enne Euroopa Komisjoni presidendi valimist toimuvate Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu vaheliste konsultatsioonide üksikasjalik kord määratakse Lissaboni lepingule lisatud 11. deklaratsiooni kohaselt kindlaks ühisel kokkuleppel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et enne Euroopa Komisjoni presidendi valimist toimuvate Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu vaheliste konsultatsioonide üksikasjalik kord määratakse Lissaboni lepingule lisatud 11. deklaratsiooni kohaselt kindlaks ühisel kokkuleppel;

| 1. | palub erakondadel tagada, et Euroopa Parlamendi valimistel osalevate kandidaatide nimed avaldatakse vähemalt kuus nädalat enne valimiste algust; |
| --- | --- |

1.

palub erakondadel tagada, et Euroopa Parlamendi valimistel osalevate kandidaatide nimed avaldatakse vähemalt kuus nädalat enne valimiste algust;

| 2. | loodab, et kandidaadid võtavad endale valituks osutumise korral kohustuse töötada Euroopa Parlamendi liikmena, välja arvatud juhul, kui nad nimetatakse ametikohale, mis ei ole kokkusobiv parlamendiliikme ametikohaga kooskõlas Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti (1976) artikliga 7; |
| --- | --- |

2.

loodab, et kandidaadid võtavad endale valituks osutumise korral kohustuse töötada Euroopa Parlamendi liikmena, välja arvatud juhul, kui nad nimetatakse ametikohale, mis ei ole kokkusobiv parlamendiliikme ametikohaga kooskõlas Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti (1976) artikliga 7;

| 3. | palub liikmesriikidel ja erakondadel nõuda naiste suuremat osakaalu kandidaatide nimekirjades ning soodustada võimalikult palju võrdset esindatust kindlustavate nimekirjade koostamist; |
| --- | --- |

3.

palub liikmesriikidel ja erakondadel nõuda naiste suuremat osakaalu kandidaatide nimekirjades ning soodustada võimalikult palju võrdset esindatust kindlustavate nimekirjade koostamist;

| 4. | nõuab, et liikmesriigid ja erakonnad kannaksid hoolt selle eest, et Euroopa tasandi erakondade nimed ja vajaduse korral logod oleksid hääletussedelil näha; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et liikmesriigid ja erakonnad kannaksid hoolt selle eest, et Euroopa tasandi erakondade nimed ja vajaduse korral logod oleksid hääletussedelil näha;

| 5. | palub Euroopa tasandi erakondadel nimetada oma kandidaadi Euroopa Komisjoni presidendi kohale piisavalt varakult enne valimisi, et kandidaadid saaksid korraldada mõjuka kogu ELi hõlmava kampaania, milles keskendutakse Euroopa küsimustele ja mis põhineb erakonna platvormil ja nende komisjoni presidendiks kandideerimise programmil; |
| --- | --- |

5.

palub Euroopa tasandi erakondadel nimetada oma kandidaadi Euroopa Komisjoni presidendi kohale piisavalt varakult enne valimisi, et kandidaadid saaksid korraldada mõjuka kogu ELi hõlmava kampaania, milles keskendutakse Euroopa küsimustele ja mis põhineb erakonna platvormil ja nende komisjoni presidendiks kandideerimise programmil;

| 6. | nõuab, et kõikide tasandite erakonnad kohaldaksid oma Euroopa Parlamendi valimiste kandidaatide ja Euroopa Komisjoni presidendi kandidaatide valimisel demokraatlikke ja läbipaistvaid menetlusi; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et kõikide tasandite erakonnad kohaldaksid oma Euroopa Parlamendi valimiste kandidaatide ja Euroopa Komisjoni presidendi kandidaatide valimisel demokraatlikke ja läbipaistvaid menetlusi;

| 7. | kutsub liikmesriikide erakondi üles teavitama kodanikke enne valimiskampaaniat ja selle ajal nende seostest Euroopa tasandi poliitiliste erakondadega ning sellest, millist kandidaati ja tema programmi nad toetavad Euroopa Komisjoni presidendi kohale; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriikide erakondi üles teavitama kodanikke enne valimiskampaaniat ja selle ajal nende seostest Euroopa tasandi poliitiliste erakondadega ning sellest, millist kandidaati ja tema programmi nad toetavad Euroopa Komisjoni presidendi kohale;

| 8. | ergutab liikmesriike lubama Euroopa tasandi erakondadel korraldada poliitilisi tele- ja raadiosaateid; |
| --- | --- |

8.

ergutab liikmesriike lubama Euroopa tasandi erakondadel korraldada poliitilisi tele- ja raadiosaateid;

| 9. | ergutab Euroopa tasandi erakondi korraldama Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadiks nimetatute vahel hulgaliselt avalikke arutelusid; |
| --- | --- |

9.

ergutab Euroopa tasandi erakondi korraldama Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadiks nimetatute vahel hulgaliselt avalikke arutelusid;

| 10. | soovitab liikmesriikidel tagada kokkulepitud meetmete tõhus rakendamine, et abistada kodanikke, kes soovivad valida või kandideerida liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole; |
| --- | --- |

10.

soovitab liikmesriikidel tagada kokkulepitud meetmete tõhus rakendamine, et abistada kodanikke, kes soovivad valida või kandideerida liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole;

| 11. | palub liikmesriikidel korraldada üldsusele suunatud kampaania valima tulemiseks, et peatada valimistel osalevate valijate arvu vähenemine; |
| --- | --- |

11.

palub liikmesriikidel korraldada üldsusele suunatud kampaania valima tulemiseks, et peatada valimistel osalevate valijate arvu vähenemine;

| 12. | ergutab liikmesriikide erakondi lisama oma kandidaatide nimekirja ELi kodanikke, kes elavad teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

12.

ergutab liikmesriikide erakondi lisama oma kandidaatide nimekirja ELi kodanikke, kes elavad teises liikmesriigis;

| 13. | nõuab, et vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti artikli 10 lõikele 2 ei avaldataks üheski liikmesriigis ametlikke tulemusi enne, kui viimasena valinud liikmesriigis on valimised pühapäeval, 25. mail 2014. aastal lõppenud; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti artikli 10 lõikele 2 ei avaldataks üheski liikmesriigis ametlikke tulemusi enne, kui viimasena valinud liikmesriigis on valimised pühapäeval, 25. mail 2014. aastal lõppenud;

| 14. | soovitab, et enne Euroopa Komisjoni presidendi valimist toimuvate Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu vaheliste konsultatsioonide üksikasjalik kord määrataks kindlaks aegsasti enne valimisi; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et enne Euroopa Komisjoni presidendi valimist toimuvate Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu vaheliste konsultatsioonide üksikasjalik kord määrataks kindlaks aegsasti enne valimisi;

| 15. | loodab, et selle protsessi käigus kaalutakse esimese kandidaadina seda komisjoni presidendi kandidaati, kelle esitas Euroopa tasandi erakond, kes võitis valimistel parlamendis kõige rohkem kohti, et tagada kandidaadi võime saada vajalik parlamendi absoluutse enamuse toetus; |
| --- | --- |

15.

loodab, et selle protsessi käigus kaalutakse esimese kandidaadina seda komisjoni presidendi kandidaati, kelle esitas Euroopa tasandi erakond, kes võitis valimistel parlamendis kõige rohkem kohti, et tagada kandidaadi võime saada vajalik parlamendi absoluutse enamuse toetus;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa tasandi erakondadele. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa tasandi erakondadele.

---

(1)  Nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (EÜT L 278, 8.10.1976, lk 1), mida on muudetud nõukogu otsusega 93/81/Euratom, ESTÜ, EMÜ (EÜT L 33, 9.2.1993, lk 15) ja nõukogu otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (EÜT L 283, 21.10.2002, lk 1).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0462.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Relvaeksport: nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon relvaekspordi ja nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamise kohta (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu tavarelvastuse ekspordi töörühmas (COARM) käimasolevat ühise seisukoha läbivaatamist, mis ühise seisukoha artikli 15 kohaselt on ette nähtud pärast kolme aasta möödumist selle vastuvõtmisest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu tavarelvastuse ekspordi töörühmas (COARM) käimasolevat ühise seisukoha läbivaatamist, mis ühise seisukoha artikli 15 kohaselt on ette nähtud pärast kolme aasta möödumist selle vastuvõtmisest,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP (3), samuti väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15.– 16. detsembril 2005. aastal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP (3), samuti väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15.– 16. detsembril 2005. aastal (4),

| — | võttes arvesse COARMi 13 (5). ja 14. aastaaruannet (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse COARMi 13 (5). ja 14. aastaaruannet (6),

| — | võttes arvesse ÜRO rahvusvahelist relvakaubanduslepingut, millega kehtestatakse ülemaailmse tavarelvade kaubanduse ühised siduvad standardid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvusvahelist relvakaubanduslepingut, millega kehtestatakse ülemaailmse tavarelvade kaubanduse ühised siduvad standardid,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni ÜRO relvakaubanduslepingu läbirääkimiste kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 42 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 42 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et relvaeksport võib mõjutada mitte ainult julgeolekut, vaid ka arengut, mistõttu on oluline tugevdada Euroopa Liidu ekspordikontrolli poliitikat sõjatehnoloogia ja -varustuse alal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et relvaeksport võib mõjutada mitte ainult julgeolekut, vaid ka arengut, mistõttu on oluline tugevdada Euroopa Liidu ekspordikontrolli poliitikat sõjatehnoloogia ja -varustuse alal;

| B. | arvestades, et ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP on õiguslikult siduv raamistik ning selles on kindlaks määratud kaheksa kriteeriumit, mille rikkumise korral keeldutakse ekspordilitsentsi andmisest (kriteeriumid 1–4) või keeldumist vähemalt kaalutakse (kriteeriumid 5–8); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP on õiguslikult siduv raamistik ning selles on kindlaks määratud kaheksa kriteeriumit, mille rikkumise korral keeldutakse ekspordilitsentsi andmisest (kriteeriumid 1–4) või keeldumist vähemalt kaalutakse (kriteeriumid 5–8);

| C. | arvestades, et vastavalt ühise seisukoha artiklile 3 on kaheksa kriteeriumiga kindlaks määratud üksnes miinimumnõuded ning need ei piira liikmesriikidel kehtestamast rangemaid relvastuskontrollimeetmeid; arvestades, et otsused selle kohta, kas nende kriteeriumide alusel väljastada relvade ekspordilitsentsid või mitte, jäävad igal juhul iga üksiku liikmesriigi enda teha; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt ühise seisukoha artiklile 3 on kaheksa kriteeriumiga kindlaks määratud üksnes miinimumnõuded ning need ei piira liikmesriikidel kehtestamast rangemaid relvastuskontrollimeetmeid; arvestades, et otsused selle kohta, kas nende kriteeriumide alusel väljastada relvade ekspordilitsentsid või mitte, jäävad igal juhul iga üksiku liikmesriigi enda teha;

| D. | arvestades, et ühise seisukoha artiklis 10 on selgelt sedastatud, et liikmesriigid võivad vajadusel arvesse võtta ka kavandatava ekspordi mõju nende majanduslikele, sotsiaalsetele, kaubanduslikele ja tööstuslikele huvidele, ning arvestades, et need tegurid ei tohi mõjutada kaheksa kriteeriumi kohaldamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühise seisukoha artiklis 10 on selgelt sedastatud, et liikmesriigid võivad vajadusel arvesse võtta ka kavandatava ekspordi mõju nende majanduslikele, sotsiaalsetele, kaubanduslikele ja tööstuslikele huvidele, ning arvestades, et need tegurid ei tohi mõjutada kaheksa kriteeriumi kohaldamist;

| E. | arvestades, et Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi (SIPRI) andmetel on ELi liikmesriigid üheskoos maailma relvaeksportijate seas teisel kohal, jäädes ainult veidi maha Ameerika Ühendriikidest, ja arvestades, et aina rohkem relvi tarnitakse väljaspool ELi asuvatesse riikidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi (SIPRI) andmetel on ELi liikmesriigid üheskoos maailma relvaeksportijate seas teisel kohal, jäädes ainult veidi maha Ameerika Ühendriikidest, ja arvestades, et aina rohkem relvi tarnitakse väljaspool ELi asuvatesse riikidesse;

| F. | arvestades, et liikmesriikide relvaekspordi peamised sihtpiirkonnad väljaspool ELi on Lähis-Ida, Põhja-Ameerika ja Aasia; arvestades, et peamised vastuvõtvad riigid on Saudi Araabia, Ameerika Ühendriigid ja Araabia Ühendemiraadid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide relvaekspordi peamised sihtpiirkonnad väljaspool ELi on Lähis-Ida, Põhja-Ameerika ja Aasia; arvestades, et peamised vastuvõtvad riigid on Saudi Araabia, Ameerika Ühendriigid ja Araabia Ühendemiraadid;

| G. | arvestades, et Euroopa tööstus püüab kompenseerida vähenevat Euroopa kaitsealast nõudlust, taotledes pääsu kolmandate riikide turgudele, ja arvestades, et seda toetavad paljud poliitikud ja erakonnad, et tugevdada Euroopa kaitsetööstust, tehnoloogilisi oskusteadmisi, tarnekindlust ja valmisolekut; arvestades, et kaitsetööstuses toimuval teadus- ja arendustegevusel on suur ülekanduv mõju mitmesugustele tsiviilotstarbelistele rakendustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa tööstus püüab kompenseerida vähenevat Euroopa kaitsealast nõudlust, taotledes pääsu kolmandate riikide turgudele, ja arvestades, et seda toetavad paljud poliitikud ja erakonnad, et tugevdada Euroopa kaitsetööstust, tehnoloogilisi oskusteadmisi, tarnekindlust ja valmisolekut; arvestades, et kaitsetööstuses toimuval teadus- ja arendustegevusel on suur ülekanduv mõju mitmesugustele tsiviilotstarbelistele rakendustele;

| H. | arvestades, et on tehtud märkimisväärseid edusamme, et saavutada liikmesriikide vaheline kokkulepe ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi rakendamise ja tõlgendamise suhtes, ning see on eelkõige toimunud tänu ühise seisukoha kasutusjuhendile, mille koostas COARM ja milles kirjeldatakse üksikasjaliselt parimaid tavasid nende kriteeriumide rakendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on tehtud märkimisväärseid edusamme, et saavutada liikmesriikide vaheline kokkulepe ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi rakendamise ja tõlgendamise suhtes, ning see on eelkõige toimunud tänu ühise seisukoha kasutusjuhendile, mille koostas COARM ja milles kirjeldatakse üksikasjaliselt parimaid tavasid nende kriteeriumide rakendamiseks;

| 1. | peab kiiduväärseks asjaolu, et Euroopa Liidul on ülemaailmselt ainulaadne õiguslikult siduv raamistik, mille abil parandada kontrolli relvaekspordi üle, sealhulgas ka kriisipiirkondadesse ja riikidesse, kus inimõiguste olukord on küsitav, ning tervitab sellega seoses Euroopa ja muude maailmajagude kolmandate riikide ühinemist relvaekspordi kontrollisüsteemiga ühise seisukoha alusel; võtab siiski teadmiseks, et kaheksa kriteeriumi kohaldamist ja tõlgendamist käsitatakse ELi liikmesriikides erineva rangusega; nõuab seepärast ühise seisukoha ning kõigi sellest lähtuvate kohustuste ühtsemat tõlgendamist ja rakendamist ning peab kahetsusväärseks, et ELil puudub siiani ühine poliitika relvaekspordi suhtes kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks asjaolu, et Euroopa Liidul on ülemaailmselt ainulaadne õiguslikult siduv raamistik, mille abil parandada kontrolli relvaekspordi üle, sealhulgas ka kriisipiirkondadesse ja riikidesse, kus inimõiguste olukord on küsitav, ning tervitab sellega seoses Euroopa ja muude maailmajagude kolmandate riikide ühinemist relvaekspordi kontrollisüsteemiga ühise seisukoha alusel; võtab siiski teadmiseks, et kaheksa kriteeriumi kohaldamist ja tõlgendamist käsitatakse ELi liikmesriikides erineva rangusega; nõuab seepärast ühise seisukoha ning kõigi sellest lähtuvate kohustuste ühtsemat tõlgendamist ja rakendamist ning peab kahetsusväärseks, et ELil puudub siiani ühine poliitika relvaekspordi suhtes kolmandatesse riikidesse;

| 2. | rõhutab, et ELi ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning ühine seisukoht ei tohiks erineda; leiab, et liikmesriikide ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ülesanne on tagada ühise seisukoha ja välispoliitika ühtsus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ELi ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning ühine seisukoht ei tohiks erineda; leiab, et liikmesriikide ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ülesanne on tagada ühise seisukoha ja välispoliitika ühtsus;

| 3. | rõhutab liikmesriikide õigust tegutseda vastavalt oma siseriiklikule poliitikale, järgides samas täielikult rahvusvahelist õigust ja rahvusvahelisi kokkuleppeid ning ühiselt kokkulepitud eeskirju ja kriteeriumeid, mida kontrollitakse riiklike normide kohaselt; |
| --- | --- |

3.

rõhutab liikmesriikide õigust tegutseda vastavalt oma siseriiklikule poliitikale, järgides samas täielikult rahvusvahelist õigust ja rahvusvahelisi kokkuleppeid ning ühiselt kokkulepitud eeskirju ja kriteeriumeid, mida kontrollitakse riiklike normide kohaselt;

| 4. | on arvamusel, et Euroopa Parlament, riikide parlamendid või parlamentaarsed eriorganid peavad tagama ühise seisukoha kokkulepitud standardite kohaldamise ja jõustamise riikide ja ELi tasandil ning läbipaistva kontrollisüsteem kehtestamise koos aruandekohustusega; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et Euroopa Parlament, riikide parlamendid või parlamentaarsed eriorganid peavad tagama ühise seisukoha kokkulepitud standardite kohaldamise ja jõustamise riikide ja ELi tasandil ning läbipaistva kontrollisüsteem kehtestamise koos aruandekohustusega;

| 5. | on arvamusel, et kasutusjuhendi sõnastus peaks olema täpsem ja vähem tõlgendamist võimaldav ning et seda tuleks vastavalt vajadusele ka edaspidi uuendada; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et kasutusjuhendi sõnastus peaks olema täpsem ja vähem tõlgendamist võimaldav ning et seda tuleks vastavalt vajadusele ka edaspidi uuendada;

| 6. | nõuab, et ühises seisukohas loetletud kriteeriume veel paremini kohaldataks, enne kui hakatakse uusi kriteeriume esitama; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et ühises seisukohas loetletud kriteeriume veel paremini kohaldataks, enne kui hakatakse uusi kriteeriume esitama;

| 7. | tunnustab ELi liikmesriikide ühtset ja järjekindlat toetust rahvusvahelisele protsessile siduvate eeskirjade kehtestamiseks rahvusvahelisele relvakaubandusele; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid keskendaksid oma jõupingutused neile riikidele, kes jäävad väljapoole rahvusvahelisi lepinguid; |
| --- | --- |

7.

tunnustab ELi liikmesriikide ühtset ja järjekindlat toetust rahvusvahelisele protsessile siduvate eeskirjade kehtestamiseks rahvusvahelisele relvakaubandusele; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid keskendaksid oma jõupingutused neile riikidele, kes jäävad väljapoole rahvusvahelisi lepinguid;

| 8. | märgib, et COARMi aastaaruanded on muutnud liikmesriikide relvaekspordi läbipaistvamaks; peab siiski kahetsusväärseks, et andmekogud on ebatäiuslikud ja ebaühtlased, sest andmete kogumise ja edastamise menetlused on liikmesriikides erinevad; tuletab liikmesriikidele meelde, et neil tuleb igal aastal esitada COARMile täielik teave oma relvatarnete kohta, nagu on kokku lepitud ja ühises seisukohas ette nähtud; |
| --- | --- |

8.

märgib, et COARMi aastaaruanded on muutnud liikmesriikide relvaekspordi läbipaistvamaks; peab siiski kahetsusväärseks, et andmekogud on ebatäiuslikud ja ebaühtlased, sest andmete kogumise ja edastamise menetlused on liikmesriikides erinevad; tuletab liikmesriikidele meelde, et neil tuleb igal aastal esitada COARMile täielik teave oma relvatarnete kohta, nagu on kokku lepitud ja ühises seisukohas ette nähtud;

| 9. | kutsub üles analüüsima, kuidas ühist seisukohta riiklikes süsteemides rakendatakse; on arvamusel, et COARMi relvaekspordikontrolli analüüsimise suutlikkust tuleks tugevdada; |
| --- | --- |

9.

kutsub üles analüüsima, kuidas ühist seisukohta riiklikes süsteemides rakendatakse; on arvamusel, et COARMi relvaekspordikontrolli analüüsimise suutlikkust tuleks tugevdada;

| 10. | on seisukohal, et ühist seisukohta tuleks täiendada korrapäraselt uuendatava ja avalikult juurdepääsetava nimekirjaga, mis annab teavet selle kohta, millisel määral eksport teatavatesse vastuvõtjariikidesse on või ei ole kooskõlas kaheksa kriteeriumiga; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ühist seisukohta tuleks täiendada korrapäraselt uuendatava ja avalikult juurdepääsetava nimekirjaga, mis annab teavet selle kohta, millisel määral eksport teatavatesse vastuvõtjariikidesse on või ei ole kooskõlas kaheksa kriteeriumiga;

| 11. | leiab, et tuleks luua täiustatud süsteem, mis võimaldab liikmesriikide korrapärast ja ajakohast teabevahetust relvatarnete kohta endistesse embargoriikidesse; |
| --- | --- |

11.

leiab, et tuleks luua täiustatud süsteem, mis võimaldab liikmesriikide korrapärast ja ajakohast teabevahetust relvatarnete kohta endistesse embargoriikidesse;

| 12. | nõuab, et Euroopa Parlamendis korraldataks iga-aastane arutelu ja koostataks iga-aastane raport ühise seisukoha rakendamise kohta, et tagada Euroopa tasandil asjakohane parlamentaarse järelevalve ja läbipaistvuse määr; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et Euroopa Parlamendis korraldataks iga-aastane arutelu ja koostataks iga-aastane raport ühise seisukoha rakendamise kohta, et tagada Euroopa tasandil asjakohane parlamentaarse järelevalve ja läbipaistvuse määr;

| 13. | väljendab heameelt selle üle, et ÜRO egiidi all sõlmiti õiguslikult siduv relvakaubandusleping tavarelvastuse rahvusvahelise kaubanduse ja tarnimise kohta, millega luuakse tõhus rahvusvaheline relvastuskontrollisüsteem, suurendatakse läbipaistvust ja vastutust ning kehtestatakse kõrged rahvusvahelised normid, mis muudab tavarelvade vastutustundetu ja ebaseadusliku kasutamise veelgi raskemaks; tunnustab ELi ja selle liikmesriikide ühtset ja järjekindlat toetust rahvusvahelisele protsessile siduvate eeskirjade kehtestamiseks rahvusvahelise relvakaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt selle üle, et ÜRO egiidi all sõlmiti õiguslikult siduv relvakaubandusleping tavarelvastuse rahvusvahelise kaubanduse ja tarnimise kohta, millega luuakse tõhus rahvusvaheline relvastuskontrollisüsteem, suurendatakse läbipaistvust ja vastutust ning kehtestatakse kõrged rahvusvahelised normid, mis muudab tavarelvade vastutustundetu ja ebaseadusliku kasutamise veelgi raskemaks; tunnustab ELi ja selle liikmesriikide ühtset ja järjekindlat toetust rahvusvahelisele protsessile siduvate eeskirjade kehtestamiseks rahvusvahelise relvakaubanduse valdkonnas;

| 14. | rõhutab relvakaubanduslepingu tõhusa ja usaldusväärse rakendamise tähtsust ning julgustab liikmesriike keskendama oma rahvusvahelised jõupingutused lepingu ülemaailmse allkirjastamise ja kiire jõustumise edendamisele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab relvakaubanduslepingu tõhusa ja usaldusväärse rakendamise tähtsust ning julgustab liikmesriike keskendama oma rahvusvahelised jõupingutused lepingu ülemaailmse allkirjastamise ja kiire jõustumise edendamisele;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(2)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(3)  ELT L 191, 19.7.2002, lk 1.

(4)  Euroopa Liidu Nõukogu, dokument 05319/2006, 13.1.2006.

(5)  ELT C 382, 30.12.2011, lk 1.

(6)  ELT C 386, 14.12.2012, lk 1.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Mitmepoolse teenustelepingu läbirääkimiste alustamine

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon läbirääkimiste alustamise kohta mitmepoolse teenustelepingu üle (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma eelmist raportit teenuste kohta, eelkõige oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmist raportit teenuste kohta, eelkõige oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tuleviku kohta, eelkõige oma 16. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Doha arengukava väljavaadete kohta pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) seitsmendat ministrite konverentsi (2) ja oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni Doha arengukava üle peetavate läbirääkimiste seisu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tuleviku kohta, eelkõige oma 16. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Doha arengukava väljavaadete kohta pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) seitsmendat ministrite konverentsi (2) ja oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni Doha arengukava üle peetavate läbirääkimiste seisu kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubanduse ja investeeringute tõkete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubanduse ja investeeringute tõkete kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta ning põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta ning põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut (GATS), mis jõustus 1. jaanuaril 1995; võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni teenustekaubanduse üldlepingu (GATS), sh kultuurilise mitmekesisuse kohta WTOs (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut (GATS), mis jõustus 1. jaanuaril 1995; võttes arvesse oma 12. märtsi 2003. aasta resolutsiooni teenustekaubanduse üldlepingu (GATS), sh kultuurilise mitmekesisuse kohta WTOs (5),

| — | võttes arvesse mitmepoolse teenustelepingu üle peetavate läbirääkimiste juhise projekti, mille komisjon esitas 15. veebruaril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmepoolse teenustelepingu üle peetavate läbirääkimiste juhise projekti, mille komisjon esitas 15. veebruaril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (6),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule „2012. aasta aruanne kaubandus- ja investeerimistõkete kohta” (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule „2012. aasta aruanne kaubandus- ja investeerimistõkete kohta” (7),

| — | võttes arvesse WTO teenustekaubanduse nõukogu esimehe, suursaadik Fernando de Mateo poolt WTO kaubandusläbirääkimiste komiteele esitatud 21. aprilli 2011. aasta aruannet teenustekaubandust käsitlevate läbirääkimiste eriistungi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO teenustekaubanduse nõukogu esimehe, suursaadik Fernando de Mateo poolt WTO kaubandusläbirääkimiste komiteele esitatud 21. aprilli 2011. aasta aruannet teenustekaubandust käsitlevate läbirääkimiste eriistungi kohta (8),

| — | võttes arvesse nn teenuste tõeliste sõprade rühma („Really Good Friends of Services” (RGF)) 5. juuli 2012. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nn teenuste tõeliste sõprade rühma („Really Good Friends of Services” (RGF)) 5. juuli 2012. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et teenused annavad peaaegu kolmveerandi ELi SKPst ja tööhõivest ning on ELi konkurentsivõime säilitamise ja suurendamise seisukohast väga suure tähtsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teenused annavad peaaegu kolmveerandi ELi SKPst ja tööhõivest ning on ELi konkurentsivõime säilitamise ja suurendamise seisukohast väga suure tähtsusega;

| B. | arvestades, et teenused moodustasid 2011. aastal 28 % ELi ekspordist ja üle poole kolmandatesse riikidesse tehtud ELi välismaistest otseinvesteeringutest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teenused moodustasid 2011. aastal 28 % ELi ekspordist ja üle poole kolmandatesse riikidesse tehtud ELi välismaistest otseinvesteeringutest;

| C. | arvestades, et ELil on maailma suurima teenuste eksportijana teenustekaubanduses oluline roll ning EL arvele langes 2011. aasta seisuga 25,65 % teenuste koguekspordist maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELil on maailma suurima teenuste eksportijana teenustekaubanduses oluline roll ning EL arvele langes 2011. aasta seisuga 25,65 % teenuste koguekspordist maailmas;

| D. | arvestades, et kõik riigid peaksid saama arendada, säilitada ja reguleerida üldist huvi pakkuvaid avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõik riigid peaksid saama arendada, säilitada ja reguleerida üldist huvi pakkuvaid avalikke teenuseid;

| E. | arvestades, et 129 WTO liiget on võtnud endale GATSi kohaselt kohustusi, kuid enamik neist riikidest ei ole võtnud kohustusi kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 129 WTO liiget on võtnud endale GATSi kohaselt kohustusi, kuid enamik neist riikidest ei ole võtnud kohustusi kõigis valdkondades;

| F. | arvestades, et praegune majandus- ja finantsolukord on varasemast enam tõstnud esile avalike teenuste tähtsat rolli Euroopa Liidus; arvestades, et valdkondades, nagu tervishoid, lapsehoid, eakate hooldamine, abi puuetega isikutele ja sotsiaalelamumajandus, loovad sellised teenused olulise turvavõrgustiku kodanike jaoks ning aitavad edendada sotsiaalset ühtekuuluvust; arvestades, et hariduse, koolituse ja tööhõiveteenuste valdkonna avalikel teenustel on võtmetähtsusega roll majanduskasvu ja töökohtade loomisega seotud eesmärkide saavutamises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegune majandus- ja finantsolukord on varasemast enam tõstnud esile avalike teenuste tähtsat rolli Euroopa Liidus; arvestades, et valdkondades, nagu tervishoid, lapsehoid, eakate hooldamine, abi puuetega isikutele ja sotsiaalelamumajandus, loovad sellised teenused olulise turvavõrgustiku kodanike jaoks ning aitavad edendada sotsiaalset ühtekuuluvust; arvestades, et hariduse, koolituse ja tööhõiveteenuste valdkonna avalikel teenustel on võtmetähtsusega roll majanduskasvu ja töökohtade loomisega seotud eesmärkide saavutamises;

| G. | arvestades, et 2005. aastal Hongkongis peetud kuuenda WTO ministrite konverentsi toimumise ajal esitas üksnes 30 riiki uusi teenustealaseid ettepanekuid ning mitmepoolsed teenustealased läbirääkimised ei ole 2008. aasta juulist alates peaaegu üldse edenenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2005. aastal Hongkongis peetud kuuenda WTO ministrite konverentsi toimumise ajal esitas üksnes 30 riiki uusi teenustealaseid ettepanekuid ning mitmepoolsed teenustealased läbirääkimised ei ole 2008. aasta juulist alates peaaegu üldse edenenud;

| H. | arvestades, et 2008. ja 2009. aasta majanduskriisi järel võeti teenustekaubanduse piiramiseks uusi protektsionistlikke meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2008. ja 2009. aasta majanduskriisi järel võeti teenustekaubanduse piiramiseks uusi protektsionistlikke meetmeid;

| I. | arvestades, et 2012. aastal peeti RGF-rühma liikmete vahel esialgseid kõnelusi teenustekaubanduse lepingu (TISA) vormi ja ülesehituse üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2012. aastal peeti RGF-rühma liikmete vahel esialgseid kõnelusi teenustekaubanduse lepingu (TISA) vormi ja ülesehituse üle;

| J. | arvestades, et ELiga läbirääkimisi pidavad 21 WTO liiget (1) on enamasti OECD riigid, kelle osakaal on 70 % ülemaailmsest piiriülesest teenustekaubandusest (jättes välja ELi-sisese teenustekaubanduse) ning 58 % ELi äriteenuste kaubandusest; arvestades, et nendel läbirääkimisel ei osale praeguse seisuga ükski BRICS-riik, ükski Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) liige ega ükski Aafrika, Kariibi mere või Vaikse ookeani piirkonna riik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELiga läbirääkimisi pidavad 21 WTO liiget (1) on enamasti OECD riigid, kelle osakaal on 70 % ülemaailmsest piiriülesest teenustekaubandusest (jättes välja ELi-sisese teenustekaubanduse) ning 58 % ELi äriteenuste kaubandusest; arvestades, et nendel läbirääkimisel ei osale praeguse seisuga ükski BRICS-riik, ükski Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) liige ega ükski Aafrika, Kariibi mere või Vaikse ookeani piirkonna riik;

| K. | arvestades, et komisjon esitas nõukogule läbirääkimiste juhise projekti 15. veebruaril 2013. aastal ja sai 18. märtsil 2013. aastal volitused osaleda TISA läbirääkimistel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon esitas nõukogule läbirääkimiste juhise projekti 15. veebruaril 2013. aastal ja sai 18. märtsil 2013. aastal volitused osaleda TISA läbirääkimistel;

| 1. | on seisukohal, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem on kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks ülemaailmsel tasandil; on siiski nõus, et 2011. aasta detsembris toimunud WTO kaheksandal ministrite konverentsil tõdetud ummikseisu tõttu oli vaja uusi kahe- ja mitmepoolseid algatusi, mis annaksid vajaduse korral hoogu Genfi kaubandusläbirääkimistele; rõhutab siiski, et kõik uued algatused peavad tuginema jätkuvalt WTO raamistikule; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem on kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks ülemaailmsel tasandil; on siiski nõus, et 2011. aasta detsembris toimunud WTO kaheksandal ministrite konverentsil tõdetud ummikseisu tõttu oli vaja uusi kahe- ja mitmepoolseid algatusi, mis annaksid vajaduse korral hoogu Genfi kaubandusläbirääkimistele; rõhutab siiski, et kõik uued algatused peavad tuginema jätkuvalt WTO raamistikule;

| 2. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et Doha vooru algusest alates on teenustekaubandusele pööratud vähe tähelepanu; rõhutab, et teenused on 21. sajandil majanduse ja kaubanduse nurgakivi, kuna ülemaailmsete väärtusahelate tekkimine põhineb teenuste osutamisel; rõhutab üldhuviteenuste tähtsust kodanike jaoks oluliste turvavõrgustike tagamisel ning sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel kohalikul, piirkondlikul, riigi ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

2.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et Doha vooru algusest alates on teenustekaubandusele pööratud vähe tähelepanu; rõhutab, et teenused on 21. sajandil majanduse ja kaubanduse nurgakivi, kuna ülemaailmsete väärtusahelate tekkimine põhineb teenuste osutamisel; rõhutab üldhuviteenuste tähtsust kodanike jaoks oluliste turvavõrgustike tagamisel ning sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel kohalikul, piirkondlikul, riigi ja ELi tasandil;

| 3. | taunib asjaolu, et WTO liikmesriikide GATSi loendid on vananenud ega kajasta teenustekaubanduse piirangute tegelikku taset nendes riikides, eriti riikides, mis on läbi teinud ulatusliku autonoomse liberaliseerimise, ja asjaolu, et teenustekaubanduse liberaliseerimine ja teenustekaubandust puudutavate kohustuste täitmine on WTO liikmesriikides endiselt väga erinev ning ebamäärane; |
| --- | --- |

3.

taunib asjaolu, et WTO liikmesriikide GATSi loendid on vananenud ega kajasta teenustekaubanduse piirangute tegelikku taset nendes riikides, eriti riikides, mis on läbi teinud ulatusliku autonoomse liberaliseerimise, ja asjaolu, et teenustekaubanduse liberaliseerimine ja teenustekaubandust puudutavate kohustuste täitmine on WTO liikmesriikides endiselt väga erinev ning ebamäärane;

| 4. | peab tervitatavaks TISA läbirääkimiste alustamist ning ELi osalemist nendel kõnelustel algusest peale, et edendada oma huve ja kaitsta oma seisukohti lepingu vormi ja ülesehituse küsimustes; on seisukohal, et ELi osalemine võib suurendada TISA ja mitmepoolse süsteemi vahelist sidusust ning aidata kaasa nõuetekohase parlamentaarse kontrolli tagamisele läbirääkimisprotsessi üle; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks TISA läbirääkimiste alustamist ning ELi osalemist nendel kõnelustel algusest peale, et edendada oma huve ja kaitsta oma seisukohti lepingu vormi ja ülesehituse küsimustes; on seisukohal, et ELi osalemine võib suurendada TISA ja mitmepoolse süsteemi vahelist sidusust ning aidata kaasa nõuetekohase parlamentaarse kontrolli tagamisele läbirääkimisprotsessi üle;

| 5. | kahetseb asjaolu, et nõukogu andis volitused parlamendi seisukohta arvesse võtmata; |
| --- | --- |

5.

kahetseb asjaolu, et nõukogu andis volitused parlamendi seisukohta arvesse võtmata;

| 6. | tuletab meelde, et komisjon on kohustatud teavitama parlamenti viivitamata ja täielikult kõikides läbirääkimiste etappides (enne ja pärast läbirääkimistevoore); |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et komisjon on kohustatud teavitama parlamenti viivitamata ja täielikult kõikides läbirääkimiste etappides (enne ja pärast läbirääkimistevoore);

| 7. | palub komisjonil tagada, et TISA läbirääkimisi viiakse läbi kooskõlas WTO läbipaistvust käsitlevate eeskirjadega, ja et nendest teavitataks kõiki WTO liikmeid õigeaegselt ja täielikult; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil tagada, et TISA läbirääkimisi viiakse läbi kooskõlas WTO läbipaistvust käsitlevate eeskirjadega, ja et nendest teavitataks kõiki WTO liikmeid õigeaegselt ja täielikult;

| 8. | on seisukohal, et kriitilist massi, mis võimaldaks laiendada tulevasest TISAst tulenevaid eeliseid kõikidele WTO liikmetele, ei ole saavutatud ning sellest tulenevalt ei tuleks GATSi enamsoodustusrežiimi klauslit (2) TISA suhtes kohaldada; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kriitilist massi, mis võimaldaks laiendada tulevasest TISAst tulenevaid eeliseid kõikidele WTO liikmetele, ei ole saavutatud ning sellest tulenevalt ei tuleks GATSi enamsoodustusrežiimi klauslit (2) TISA suhtes kohaldada;

| 9. | märgib samas murega, et läbirääkimistel osalejate hulgas ei ole tärganud turumajandusega riike (välja arvatud Türgi), eelkõige BRICS-riike, kus on kõige suurem kaubanduse ja teenustesse investeerimise kasv ning kus tõkked eriti välismaistele investeeringutele on kõige suuremad; kutsub seetõttu Hiinat ja teisi tärganud turumajandusega riike läbirääkimistest osa võtma; |
| --- | --- |

9.

märgib samas murega, et läbirääkimistel osalejate hulgas ei ole tärganud turumajandusega riike (välja arvatud Türgi), eelkõige BRICS-riike, kus on kõige suurem kaubanduse ja teenustesse investeerimise kasv ning kus tõkked eriti välismaistele investeeringutele on kõige suuremad; kutsub seetõttu Hiinat ja teisi tärganud turumajandusega riike läbirääkimistest osa võtma;

| 10. | on seisukohal, et kui teistele riikidele, sealhulgas tärganud turumajandusega riikidele, jäetakse võimalus nendest läbirääkimistest osa võtta, ei peaks see vähendama kõnealuse lepingu ambitsioonikust, kuna nimetatud riike võib läbirääkimistel osalemisele veenda vaid suur liberaliseerimine ja põhimõtete lähendamine; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kui teistele riikidele, sealhulgas tärganud turumajandusega riikidele, jäetakse võimalus nendest läbirääkimistest osa võtta, ei peaks see vähendama kõnealuse lepingu ambitsioonikust, kuna nimetatud riike võib läbirääkimistel osalemisele veenda vaid suur liberaliseerimine ja põhimõtete lähendamine;

| 11. | soovitab selleks, et säilitada tulevase TISA mitmepoolseks muutmise võimalus, järgida selle koostamisel GATSi vormi ja ülesehitust, lisades lepingusse kohustuste positiivse loetelu mõiste ning võttes üle GATSi peamised määratlused ja põhimõtted ning eeskirjad võrdse kohtlemise, turulepääsu ja põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

11.

soovitab selleks, et säilitada tulevase TISA mitmepoolseks muutmise võimalus, järgida selle koostamisel GATSi vormi ja ülesehitust, lisades lepingusse kohustuste positiivse loetelu mõiste ning võttes üle GATSi peamised määratlused ja põhimõtted ning eeskirjad võrdse kohtlemise, turulepääsu ja põhimõtete kohta;

| 12. | kutsub komisjoni tungivalt üles koostama algpakkumist, mis sarnaneks tema viimasele GATSi loendi pakkumisele, ning võtma turulepääsu kohustuste läbirääkimistel sihiks järgmised eesmärgid:






  — | tagada võrdsemad võimalused, vähendades GATSi kohustuste tasakaalustamatust lepinguosaliste, valdkondade ja tarneviiside vahel; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni tungivalt üles koostama algpakkumist, mis sarnaneks tema viimasele GATSi loendi pakkumisele, ning võtma turulepääsu kohustuste läbirääkimistel sihiks järgmised eesmärgid:

—

tagada võrdsemad võimalused, vähendades GATSi kohustuste tasakaalustamatust lepinguosaliste, valdkondade ja tarneviiside vahel;

| — | edendada ELi aktiivseid huve, eelkõige äriteenuste, ITK-teenuste, finants- ja õigusteenuste, e-kaubanduse, mere- ja õhutransporditeenuste, keskkonnateenuste, turismi ja ehituse valdkonnas; kaitsta ELi huve kolmandate riikide turgudel, lisades TISA-le GATSi lepingus sisalduva ettevaatuserandi, mis võimaldab osalevatel riikidel reguleerida usaldusväärsuse eesmärgil finantsturge ja -tooteid; nõuda GATSi lepingus sisalduva finantsteenuste ettevaatuserandi lisamist TISA-le, et võimaldada lepinguosalistel võtta meetmeid usaldusväärsuse eesmärgil, olenemata muudest TISA sätetest; |
| --- | --- |

—

edendada ELi aktiivseid huve, eelkõige äriteenuste, ITK-teenuste, finants- ja õigusteenuste, e-kaubanduse, mere- ja õhutransporditeenuste, keskkonnateenuste, turismi ja ehituse valdkonnas; kaitsta ELi huve kolmandate riikide turgudel, lisades TISA-le GATSi lepingus sisalduva ettevaatuserandi, mis võimaldab osalevatel riikidel reguleerida usaldusväärsuse eesmärgil finantsturge ja -tooteid; nõuda GATSi lepingus sisalduva finantsteenuste ettevaatuserandi lisamist TISA-le, et võimaldada lepinguosalistel võtta meetmeid usaldusväärsuse eesmärgil, olenemata muudest TISA sätetest;

| — | kaitsta Euroopa jaoks tundlikke küsimusi avalike teenuste ja üldhuviteenuste puhul (nagu on määratletud ELi aluslepingutes) üldhariduse, rahvatervise, veevarustuse ja jäätmekäitluse valdkonnas ning jätkuvalt mitte võtta (nagu GATSi ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute puhul) kohustusi audiovisuaal- või kultuuriteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kaitsta Euroopa jaoks tundlikke küsimusi avalike teenuste ja üldhuviteenuste puhul (nagu on määratletud ELi aluslepingutes) üldhariduse, rahvatervise, veevarustuse ja jäätmekäitluse valdkonnas ning jätkuvalt mitte võtta (nagu GATSi ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute puhul) kohustusi audiovisuaal- või kultuuriteenuste valdkonnas;

| — | kaitsta ELi huve kolmandate riikide turgudel, lisades TISA-le GATSi lepingus sisalduva ettevaatuserandi, mis võimaldab osalevatel riikidel reguleerida usaldusväärsuse eesmärgil finantsturge ja -tooteid; nõuda GATSi lepingus sisalduva finantsteenuste ettevaatuserandi lisamist TISA-le, et võimaldada lepinguosalistel võtta meetmeid usaldusväärsuse eesmärgil, olenemata muudest TISA sätetest; |
| --- | --- |

—

kaitsta ELi huve kolmandate riikide turgudel, lisades TISA-le GATSi lepingus sisalduva ettevaatuserandi, mis võimaldab osalevatel riikidel reguleerida usaldusväärsuse eesmärgil finantsturge ja -tooteid; nõuda GATSi lepingus sisalduva finantsteenuste ettevaatuserandi lisamist TISA-le, et võimaldada lepinguosalistel võtta meetmeid usaldusväärsuse eesmärgil, olenemata muudest TISA sätetest;

| — | suhtuda ettevaatlikult 4. tarneviisis vahetatud ettepanekutesse, pidades meeles, et ELil on aktiivne huvi kvalifitseeritud tööjõu vastu ning et EL peaks eelkõige TISA raames uuesti kinnitama, et füüsiliste isikute ajutine liikumine teenuste osutamiseks 4. tarneviisis peab toimuma vastavalt riiklikele töö- ja sotsiaalsetele õigustele ja kollektiivlepingutele, ja et nagu GATSi raameski, ei takistata ühtegi osalist meetmete kohaldamisel, millega reguleeritakse füüsiliste isikute sisenemist nende territooriumile, kui sellised meetmed ei tühista osaliste kohustustest tulenevaid kasusid; |
| --- | --- |

—

suhtuda ettevaatlikult 4. tarneviisis vahetatud ettepanekutesse, pidades meeles, et ELil on aktiivne huvi kvalifitseeritud tööjõu vastu ning et EL peaks eelkõige TISA raames uuesti kinnitama, et füüsiliste isikute ajutine liikumine teenuste osutamiseks 4. tarneviisis peab toimuma vastavalt riiklikele töö- ja sotsiaalsetele õigustele ja kollektiivlepingutele, ja et nagu GATSi raameski, ei takistata ühtegi osalist meetmete kohaldamisel, millega reguleeritakse füüsiliste isikute sisenemist nende territooriumile, kui sellised meetmed ei tühista osaliste kohustustest tulenevaid kasusid;

| — | jääda erapooletuks küsimuses, kas kohustustega hõlmatud ettevõtjate omandivorm on avalik-õiguslik või eraõiguslik; |
| --- | --- |

—

jääda erapooletuks küsimuses, kas kohustustega hõlmatud ettevõtjate omandivorm on avalik-õiguslik või eraõiguslik;

| — | tagada see, et mis tahes andmevoogude liberaliseerimine on täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitleva ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

—

tagada see, et mis tahes andmevoogude liberaliseerimine on täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitleva ELi õigustikuga;

| 13. | märgib, et EL on mõne TISA läbirääkimistel osaleva partnerriigiga (sealhulgas Jaapaniga ja peagi Ameerika Ühendriikidega) juba sõlminud kahepoolsed kaubanduslepingud, mis sisaldavad jõulisi teenustealaseid peatükke, milles on paremini käsitletud riigipõhiseid kahepoolseid küsimusi, või peab läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks; on arvamusel, et turulepääsu küsimuses on ELi jaoks nendel läbirääkimistel kõige kaalukamad muud partnerriigid (nt Austraalia, Uus-Meremaa, Mehhiko, Taiwan ja Türgi); |
| --- | --- |

13.

märgib, et EL on mõne TISA läbirääkimistel osaleva partnerriigiga (sealhulgas Jaapaniga ja peagi Ameerika Ühendriikidega) juba sõlminud kahepoolsed kaubanduslepingud, mis sisaldavad jõulisi teenustealaseid peatükke, milles on paremini käsitletud riigipõhiseid kahepoolseid küsimusi, või peab läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks; on arvamusel, et turulepääsu küsimuses on ELi jaoks nendel läbirääkimistel kõige kaalukamad muud partnerriigid (nt Austraalia, Uus-Meremaa, Mehhiko, Taiwan ja Türgi);

| 14. | rõhutab, et paigalseisu ja võimendamise põhimõtete lisamine loendisse peaks võimaldama siduda lepinguosaliste kohustused praeguste tasemetega ning viia edaspidi turgude üha ulatuslikuma avamiseni; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et paigalseisu ja võimendamise põhimõtete lisamine loendisse peaks võimaldama siduda lepinguosaliste kohustused praeguste tasemetega ning viia edaspidi turgude üha ulatuslikuma avamiseni;

| 15. | on seisukohal, et TISA peaks sisaldama rangemaid regulatiivseid põhimõtteid läbipaistvuse, konkurentsi, litsentsinõuete ja valdkonnapõhise reguleerimise kohta, sõltumata riikide õigusest võtta vastu nõuetekohaselt põhjendatud eeskirju avaliku poliitika eesmärkidel (3); |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et TISA peaks sisaldama rangemaid regulatiivseid põhimõtteid läbipaistvuse, konkurentsi, litsentsinõuete ja valdkonnapõhise reguleerimise kohta, sõltumata riikide õigusest võtta vastu nõuetekohaselt põhjendatud eeskirju avaliku poliitika eesmärkidel (3);

| 16. | on seisukohal, et ELil ja selle liikmesriikidel tuleb kindlasti säilitada oma kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika kaitsmise ja arendamise võimalus ning teha seda olemasolevate õigusaktide, standardite ja lepingute raames; avaldab seetõttu heameelt nõukogu otsuse üle jätta kultuuri- ja audiovisuaalteenused läbirääkimiste volitustest välja; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et ELil ja selle liikmesriikidel tuleb kindlasti säilitada oma kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika kaitsmise ja arendamise võimalus ning teha seda olemasolevate õigusaktide, standardite ja lepingute raames; avaldab seetõttu heameelt nõukogu otsuse üle jätta kultuuri- ja audiovisuaalteenused läbirääkimiste volitustest välja;

| 17. | rõhutab, et käesolevad läbirääkimised annavad võimaluse parandada eeskirju, mis käsitlevad teenustega seotud riigihankeid (4) ja toetusi (5), milles GATSi läbirääkimised takerdusid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et käesolevad läbirääkimised annavad võimaluse parandada eeskirju, mis käsitlevad teenustega seotud riigihankeid (4) ja toetusi (5), milles GATSi läbirääkimised takerdusid;

| 18. | on seisukohal, et TISA peaks sisaldama ühinemisklauslit, sätteid, milles määratakse kindlaks tingimused ja menetlused lepingu muutmiseks mitmepoolseks, et see laieneks kõikidele WTO liikmetele, ning eraldi vaidluste lahendamise mehhanismi, ilma et see piiraks võimalust kasutada üldist WTO vaidluste lahendamise mehhanismi; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et TISA peaks sisaldama ühinemisklauslit, sätteid, milles määratakse kindlaks tingimused ja menetlused lepingu muutmiseks mitmepoolseks, et see laieneks kõikidele WTO liikmetele, ning eraldi vaidluste lahendamise mehhanismi, ilma et see piiraks võimalust kasutada üldist WTO vaidluste lahendamise mehhanismi;

| 19. | märgib, et komisjon esitas ettepaneku ELi läbirääkimisvolituste kohta ja nõukogu kiitis selle heaks ilma igasuguse mõjuhinnanguta; nõuab, et komisjon viiks ellu oma kavatsuse koostada jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, kusjuures seda tuleb teha konsulteerides asjakohaste sidusrühmadega sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja muude valupunktidega seoses; nõuab, et komisjon avaldaks jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu tulemused, et võtta selle järeldusi arvesse läbirääkimistel; |
| --- | --- |

19.

märgib, et komisjon esitas ettepaneku ELi läbirääkimisvolituste kohta ja nõukogu kiitis selle heaks ilma igasuguse mõjuhinnanguta; nõuab, et komisjon viiks ellu oma kavatsuse koostada jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, kusjuures seda tuleb teha konsulteerides asjakohaste sidusrühmadega sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja muude valupunktidega seoses; nõuab, et komisjon avaldaks jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu tulemused, et võtta selle järeldusi arvesse läbirääkimistel;

| 20. | peab selliste läbirääkimiste lõpetamiseks seatud kahe aasta pikkust tähtaega väga pingeliseks; toonitab, et kvaliteet peab aja jooksul tähtsustuma ning nõuab, et läbirääkimised oleksid läbipaistvad ning pakuksid vajalikku ruumi ja aega üldsuse teavitamiseks ja parlamentaarseks aruteluks; |
| --- | --- |

20.

peab selliste läbirääkimiste lõpetamiseks seatud kahe aasta pikkust tähtaega väga pingeliseks; toonitab, et kvaliteet peab aja jooksul tähtsustuma ning nõuab, et läbirääkimised oleksid läbipaistvad ning pakuksid vajalikku ruumi ja aega üldsuse teavitamiseks ja parlamentaarseks aruteluks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 67.

(2)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 1.

(3)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 84.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 1.

(5)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 289.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Austraalia, Kanada, Tšiili, Hiina, Kolumbia, Costa Rica, Hongkong, Iisrael, Jaapan, Korea, Mehhiko, Uus-Meremaa, Norra, Pakistan, Panama, Paraguay, Peruu, Šveits, Taiwan, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

(2)  GATSi lepingu artikkel II.

(3)  GATSi lepingu artiklid XIV ja XIVa.

(4)  GATSi lepingu artikkel XIII.

(5)  GATSi lepingu artikkel XV.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Norra kehtestatud suurem tollimaks põllumajandustoodetele

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon põllumajandustoodetele Norra kehtestatud tollimaksude suurenemise kohta (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingut, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (kahepoolne leping) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingut, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (kahepoolne leping) (1),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta (2),

| — | võttes arvesse Norra kaubandus- ja tööstusministri poolt 9. märtsil 2011 siseturu ja teenuste volinikule koostatud kirja ühtse turu meetmepaketi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Norra kaubandus- ja tööstusministri poolt 9. märtsil 2011 siseturu ja teenuste volinikule koostatud kirja ühtse turu meetmepaketi kohta,

| — | võttes arvesse EMP nõukogu 26. novembril 2012 toimunud 38. istungi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EMP nõukogu 26. novembril 2012 toimunud 38. istungi järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust põllumajandustoodetele Norra kehtestatud tollimaksude olulise suurenemise kohta (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust põllumajandustoodetele Norra kehtestatud tollimaksude olulise suurenemise kohta (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 19 on sätestatud, et „Lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi, et põllumajandustoodetega kauplemist järkjärguliselt liberaliseerida”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 19 on sätestatud, et „Lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi, et põllumajandustoodetega kauplemist järkjärguliselt liberaliseerida”;

| B. | arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel on Norral siseturule pääsemiseks teistega võrdsed võimalused ning et lepinguosalised on seda pidanud vastastikku kasulikuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel on Norral siseturule pääsemiseks teistega võrdsed võimalused ning et lepinguosalised on seda pidanud vastastikku kasulikuks;

| C. | arvestades, et üldiselt on ELi ja Norra vahelised majanduslikud ja poliitilised suhted suurepärased; arvestades, et partnerite vahel esile kerkivad lahkarvamused tuleks lahendada dialoogi vormis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üldiselt on ELi ja Norra vahelised majanduslikud ja poliitilised suhted suurepärased; arvestades, et partnerite vahel esile kerkivad lahkarvamused tuleks lahendada dialoogi vormis;

| D. | arvestades, et alates 2012. aasta jaanuarist jõustunud kahepoolses lepingus on uuendatud põllumajandustoodetega, sh liha ja piimatoodetega, kauplemisel tehtavate kaubandussoodustuste suhtes kohaldatavat sooduskohtlemise, vastastikkuse ja vastastikuse kasulikkuse õigusraamistikku; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 2012. aasta jaanuarist jõustunud kahepoolses lepingus on uuendatud põllumajandustoodetega, sh liha ja piimatoodetega, kauplemisel tehtavate kaubandussoodustuste suhtes kohaldatavat sooduskohtlemise, vastastikkuse ja vastastikuse kasulikkuse õigusraamistikku;

| E. | arvestades, et EL ja Norra Kuningriik on selle lepinguga laiendanud vastastikust põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimist, pakkudes tollimaksuvaba juurdepääsu, kehtestades tariifikvoote ja vähendades imporditollimakse paljude põllumajandustoodete puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL ja Norra Kuningriik on selle lepinguga laiendanud vastastikust põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimist, pakkudes tollimaksuvaba juurdepääsu, kehtestades tariifikvoote ja vähendades imporditollimakse paljude põllumajandustoodete puhul;

| F. | arvestades, et alates 1. jaanuarist 2013 on Norra turul kehtestatud teatavate juustude, lamba- ja veiseliha Euroopa eksportijatele vastavalt 277 %, 429 % ja 344 % suurune väärtuseline tollimaks; arvestades, et nimetatud meetmele eelnes uue, 72 % suuruse imporditollimaksu kehtestamine hortensiate (Hydrangea) suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alates 1. jaanuarist 2013 on Norra turul kehtestatud teatavate juustude, lamba- ja veiseliha Euroopa eksportijatele vastavalt 277 %, 429 % ja 344 % suurune väärtuseline tollimaks; arvestades, et nimetatud meetmele eelnes uue, 72 % suuruse imporditollimaksu kehtestamine hortensiate (Hydrangea) suhtes;

| G. | arvestades, et nimetatud meetmed on küll Norra Maailma Kaubandusorganisatsiooni loendis lubatud, kuid lähevad vastuollu kahepoolse lepingu sätte ja mõttega, eelkõige selle punktiga 10, milles on sätestatud: „Lepinguosalised astuvad samme, millega tagatakse, et muud piiravad impordimeetmed ei ohusta nende teineteisele antavaid soodustusi”; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nimetatud meetmed on küll Norra Maailma Kaubandusorganisatsiooni loendis lubatud, kuid lähevad vastuollu kahepoolse lepingu sätte ja mõttega, eelkõige selle punktiga 10, milles on sätestatud: „Lepinguosalised astuvad samme, millega tagatakse, et muud piiravad impordimeetmed ei ohusta nende teineteisele antavaid soodustusi”;

| H. | arvestades, et majanduskasvu-, tööhõive- ja inflatsiooninäitajatest ei ole näha, et ülemaailmne majandus- või finantskriis avaldaks Norra majandusele mis tahes negatiivset mõju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduskasvu-, tööhõive- ja inflatsiooninäitajatest ei ole näha, et ülemaailmne majandus- või finantskriis avaldaks Norra majandusele mis tahes negatiivset mõju;

| 1. | mõistab hukka Norra valitsuse poolt hiljuti kehtestatud meetmed, kuna need on tema silmis protektsionistlikud ja kaubandust kahjustavad ning selgelt vastuolus kahepoolse lepingu sätte ja mõttega; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Norra valitsuse poolt hiljuti kehtestatud meetmed, kuna need on tema silmis protektsionistlikud ja kaubandust kahjustavad ning selgelt vastuolus kahepoolse lepingu sätte ja mõttega;

| 2. | toonitab, et Norra valitsus kavandas need meetmed ilma eelneva konsulteerimiseta ELi vastaspooltega, mis oleks olnud ELi ja Norra vahel olemasolevate kindlate kahepoolsete suhete raames asjakohane; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et Norra valitsus kavandas need meetmed ilma eelneva konsulteerimiseta ELi vastaspooltega, mis oleks olnud ELi ja Norra vahel olemasolevate kindlate kahepoolsete suhete raames asjakohane;

| 3. | peab nimetatud meetmete aluseks olevat majanduslikku loogikat küsitavaks, sest need meetmed võivad vähendada kauplemist, mis tekitaks kahju kõikidele osalistele ja eelkõige Norra tarbijatele ning pikas perspektiivis ka Norra põllumajandustootjatele; kutsub komisjoni üles hindama suurenenud tariifide võimalikku negatiivset mõju ELi eksportijatele ja põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

3.

peab nimetatud meetmete aluseks olevat majanduslikku loogikat küsitavaks, sest need meetmed võivad vähendada kauplemist, mis tekitaks kahju kõikidele osalistele ja eelkõige Norra tarbijatele ning pikas perspektiivis ka Norra põllumajandustootjatele; kutsub komisjoni üles hindama suurenenud tariifide võimalikku negatiivset mõju ELi eksportijatele ja põllumajandustootjatele;

| 4. | kutsub Norra valitsust ja parlamenti tungivalt üles need meetmed tühistama; |
| --- | --- |

4.

kutsub Norra valitsust ja parlamenti tungivalt üles need meetmed tühistama;

| 5. | kutsub Norra valitsust ja komisjoni üles võtma teadmiseks Islandi hiljutised julged sammud Islandi ja liidu vahelise põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimiseks; kutsub Norra valitsust tungivalt üles seda eeskuju järgima; |
| --- | --- |

5.

kutsub Norra valitsust ja komisjoni üles võtma teadmiseks Islandi hiljutised julged sammud Islandi ja liidu vahelise põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimiseks; kutsub Norra valitsust tungivalt üles seda eeskuju järgima;

| 6. | kutsub Norra valitsust üles nõustuma läbi vaatama Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3, mis käsitleb töödeldud põllumajandussaadustega kauplemist, et hinnata, kas eelnimetatud toodete suhtes kehtestatud tollimakse saab pidada õiglaseks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

6.

kutsub Norra valitsust üles nõustuma läbi vaatama Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3, mis käsitleb töödeldud põllumajandussaadustega kauplemist, et hinnata, kas eelnimetatud toodete suhtes kehtestatud tollimakse saab pidada õiglaseks ja põhjendatuks;

| 7. | kutsub komisjoni üles jätkama Norra ametiasutustega läbirääkimisi, et töötada põllumajandustoodete impordi ja ekspordi küsimuses välja vastastikku rahuldav lahendus; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles jätkama Norra ametiasutustega läbirääkimisi, et töötada põllumajandustoodete impordi ja ekspordi küsimuses välja vastastikku rahuldav lahendus;

| 8. | palub komisjonil täpsustada, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta juhul, kui Norra keeldub oma otsuse tühistamisest, pidades eelkõige silmas liidu põllumajandussektori töökohtade ja toodangu kaitsmist, kui selleks peaks vajadus tekkima; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil täpsustada, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta juhul, kui Norra keeldub oma otsuse tühistamisest, pidades eelkõige silmas liidu põllumajandussektori töökohtade ja toodangu kaitsmist, kui selleks peaks vajadus tekkima;

| 9. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kavandada puuduliku koostöö korral edasisi samme, mis viiksid meetmete tühistamiseni; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kavandada puuduliku koostöö korral edasisi samme, mis viiksid meetmete tühistamiseni;

| 10. | tuletab meelde Norra selgesõnalisi kohustusi seoses siseturuga, eriti selliste hiljutiste algatuste taustal nagu esimene ja teine ühtse turu meetmepakett; juhib tähelepanu asjaolule, et Norra valitsus on ise tunnistanud, et tõhus ühtne turg paneb aluse edasisele majanduskasvule ja töökohtade loomisele, ning et praegust kriisi ei tohiks kasutada protektsionistlike ja kaubandust moonutavate meetmete ettekäändena; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde Norra selgesõnalisi kohustusi seoses siseturuga, eriti selliste hiljutiste algatuste taustal nagu esimene ja teine ühtse turu meetmepakett; juhib tähelepanu asjaolule, et Norra valitsus on ise tunnistanud, et tõhus ühtne turg paneb aluse edasisele majanduskasvule ja töökohtade loomisele, ning et praegust kriisi ei tohiks kasutada protektsionistlike ja kaubandust moonutavate meetmete ettekäändena;

| 11. | loodab, et Norra jääb ka edaspidi siseturu lahutamatuks osaks ega kasuta enam seda kahjustavaid ühepoolseid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

loodab, et Norra jääb ka edaspidi siseturu lahutamatuks osaks ega kasuta enam seda kahjustavaid ühepoolseid meetmeid;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Norra valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Majanduspiirkonna asutustele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Norra valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Majanduspiirkonna asutustele.

---

(1)  ELT L 327, 9.12.2011, lk 2.

(2)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 168.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Digitaalse ühtse turu loomise lõpuleviimine

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 12, 14 ja 26, artikli 114 lõiget 3 ja artikli 169 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 12, 14 ja 26, artikli 114 lõiget 3 ja artikli 169 lõiget 1,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni 25. aprillil 2013. aastal vastu võetud raportit „Euroopa tarbijapoliitika uus tegevuskava” (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni 25. aprillil 2013. aastal vastu võetud raportit „Euroopa tarbijapoliitika uus tegevuskava” (A7-0163/2013),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 23. aprilli 2013. aasta töödokumenti „E-kaubanduse tegevuskava aastateks 2012–2015. Olukord aastal 2013.” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 23. aprilli 2013. aasta töödokumenti „E-kaubanduse tegevuskava aastateks 2012–2015. Olukord aastal 2013.” (SWD(2013)0153),

| — | võttes arvesse 18. veebruaril 2013 avaldatud komisjoni siseturu tulemustabelit nr 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. veebruaril 2013 avaldatud komisjoni siseturu tulemustabelit nr 26,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 7. detsembri 2012. aasta töödokumenti „Tarbijaturgude tulemustabel. Panna turg toimima tarbijate huvides. 8. väljaanne, 2. osa. November 2012” (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 7. detsembri 2012. aasta töödokumenti „Tarbijaturgude tulemustabel. Panna turg toimima tarbijate huvides. 8. väljaanne, 2. osa. November 2012” (SWD(2012)0432),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule võltsitud kaupade internetimüüki käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise kohta (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule võltsitud kaupade internetimüüki käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise kohta (COM(2013)0209),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsioone ühtse turu kohta Euroopa kodanikele (2), ühtse turu kohta ettevõtluse ja majanduskasvu edendajana (3) ning juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsioone ühtse turu kohta Euroopa kodanikele (2), ühtse turu kohta ettevõtluse ja majanduskasvu edendajana (3) ning juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt II” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt II” (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (COM(2012)0238),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM(2012)0225),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia” (COM(2012)0196),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2012. aasta teatist „E-hangete strateegia” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2012. aasta teatist „E-hangete strateegia” (COM(2012)0179),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2012. aasta rohelist raamatut „ELi e-kaubanduse arengut toetav ühtne pakiveoturg” (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2012. aasta rohelist raamatut „ELi e-kaubanduse arengut toetav ühtne pakiveoturg” (COM(2012)0698),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta teatist „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta teatist „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” (COM(2011)0942),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707) ja sellele lisatud dokumente (SEC(2011)1320 ja SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707) ja sellele lisatud dokumente (SEC(2011)1320 ja SEC(2011)1321),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta (COM(2012)0721),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. veebruari 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. veebruari 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase kogu Euroopa Liidus (COM(2013)0048),

| — | võttes arvesse komisjoni ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. veebruari 2013. aasta ühisavaldust „Euroopa Liidu küberturvalisuse strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. veebruari 2013. aasta ühisavaldust „Euroopa Liidu küberturvalisuse strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum” (JOIN(2013)0001),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2012. aasta teatist „Pilvandmetöötluse võimaluste kasutamine Euroopas” (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2012. aasta teatist „Pilvandmetöötluse võimaluste kasutamine Euroopas” (COM(2012)0529),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni reklaami mõju kohta tarbija käitumisele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni reklaami mõju kohta tarbija käitumisele (9),

| — | võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni e-kaubanduse siseturu väljakujundamise kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/45/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/45/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, arvete esitamist käsitlevate eeskirjade osas (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid Google’i kohtuasjades (23. märtsi 2010. aasta otsus ühendatud kohtuasjades C-236/08 kuni C-238/08) ja BergSpechte kohtuasjas (25. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas C-278/08), milles määratletakse mõiste „piisavalt informeeritud ja mõistlikult tähelepanelik internetikasutaja” tavalise internetikasutajana, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid Google’i kohtuasjades (23. märtsi 2010. aasta otsus ühendatud kohtuasjades C-236/08 kuni C-238/08) ja BergSpechte kohtuasjas (25. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas C-278/08), milles määratletakse mõiste „piisavalt informeeritud ja mõistlikult tähelepanelik internetikasutaja” tavalise internetikasutajana,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse 9. mai 2010. aasta Monti aruannet ühtse turu uue strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. mai 2010. aasta Monti aruannet ühtse turu uue strateegia kohta,

| — | võttes arvesse analüüsiaruannet suhtumise kohta piiriülestesse tehingutesse ja tarbijakaitsesse, mille komisjon avaldas 2010. aasta märtsis (Eurobaromeetri kiiruuring nr 282), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse analüüsiaruannet suhtumise kohta piiriülestesse tehingutesse ja tarbijakaitsesse, mille komisjon avaldas 2010. aasta märtsis (Eurobaromeetri kiiruuring nr 282),

| — | võttes arvesse uuringut ELi piiriüleses e-kaubanduses sooritatud testostude hindamise kohta („Mystery Shopping Evaluation of Cross-Border E-Commerce in the EU”), mille viis komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi nimel läbi YouGovPsychonomics ning mis avaldati 20. oktoobril 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut ELi piiriüleses e-kaubanduses sooritatud testostude hindamise kohta („Mystery Shopping Evaluation of Cross-Border E-Commerce in the EU”), mille viis komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi nimel läbi YouGovPsychonomics ning mis avaldati 20. oktoobril 2009,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist ühenduse tarbijaõigustiku jõustamise kohta (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist ühenduse tarbijaõigustiku jõustamise kohta (COM(2009)0330),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) kohaldamise kohta (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)) kohaldamise kohta (COM(2009)0336),

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et digitaalse ühtse turu potentsiaali täielik vallandamine on ülitähtis selleks, et muuta EL konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusruumiks, mis tooks kasu nii tema kodanikele kui ka ettevõtetele; arvestades, et EL peab otsekohe tegutsema oma ülemaailmse konkurentsieelise säilitamiseks, eriti seoses selliste kiirelt kasvavate valdkondadega nagu internetiplatvorm ja tarkvararakendused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et digitaalse ühtse turu potentsiaali täielik vallandamine on ülitähtis selleks, et muuta EL konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusruumiks, mis tooks kasu nii tema kodanikele kui ka ettevõtetele; arvestades, et EL peab otsekohe tegutsema oma ülemaailmse konkurentsieelise säilitamiseks, eriti seoses selliste kiirelt kasvavate valdkondadega nagu internetiplatvorm ja tarkvararakendused;

| B. | arvestades, et kiirete lairiba-internetivõrkude takistamatust kättesaadavusest sõltuv kõikjale leviv ühendus, kõigi kodanike üleüldine võrdne juurdepääs internetiteenustele ning traadita lairibateenuste jaoks vajaliku sagedusriba olemasolu on digitaalse ühtse turu arendamise olulised eeltingimused; arvestades, et uued tehnilised arengud, näiteks mobiilseadmed ja -rakendused ning uue põlvkonna mobiilside standardite vajavad kodanikele ja ettevõtjatele kasu toomiseks kiireid ja töökindlaid taristuvõrke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kiirete lairiba-internetivõrkude takistamatust kättesaadavusest sõltuv kõikjale leviv ühendus, kõigi kodanike üleüldine võrdne juurdepääs internetiteenustele ning traadita lairibateenuste jaoks vajaliku sagedusriba olemasolu on digitaalse ühtse turu arendamise olulised eeltingimused; arvestades, et uued tehnilised arengud, näiteks mobiilseadmed ja -rakendused ning uue põlvkonna mobiilside standardite vajavad kodanikele ja ettevõtjatele kasu toomiseks kiireid ja töökindlaid taristuvõrke;

| C. | arvestades, et liidu majanduse konkurentsivõime seisukohalt muutuvad üha tähtsamaks nn suurte andmehulkade rakendused, mis ennustatult annavad 2016. aastal 16 miljardit eurot tulu ja loovad 4,4 miljonit täiendavat töökohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu majanduse konkurentsivõime seisukohalt muutuvad üha tähtsamaks nn suurte andmehulkade rakendused, mis ennustatult annavad 2016. aastal 16 miljardit eurot tulu ja loovad 4,4 miljonit täiendavat töökohta;

| D. | arvestades, et pilvandmetöötlusel on suur majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline potentsiaal kulude kokkuhoiu, teabe ja infosisu jagamise, konkurentsivõime tõstmise, teabe kättesaadavuse, innovatsiooni ja töökohtade loomise seisukohalt: arvestades, et sellega seoses on eriti tähtis eri seadmete kaudu kättesaadavate ladusate e-valitsuse teenuste väljaarendamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pilvandmetöötlusel on suur majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline potentsiaal kulude kokkuhoiu, teabe ja infosisu jagamise, konkurentsivõime tõstmise, teabe kättesaadavuse, innovatsiooni ja töökohtade loomise seisukohalt: arvestades, et sellega seoses on eriti tähtis eri seadmete kaudu kättesaadavate ladusate e-valitsuse teenuste väljaarendamine;

| E. | arvestades, et ELi majanduses toimuvad olulised struktuurimuutused, mis mõjutavad liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet ja tööturge; arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis nõutakse otsustavaid meetmeid töökohtade loomise kiirendamiseks; arvestades, et dünaamilistel ja kaasavatel tööturgudel on ELi majanduse taastumise ja konkurentsivõime seisukohalt keskne tähtsus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi majanduses toimuvad olulised struktuurimuutused, mis mõjutavad liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet ja tööturge; arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis nõutakse otsustavaid meetmeid töökohtade loomise kiirendamiseks; arvestades, et dünaamilistel ja kaasavatel tööturgudel on ELi majanduse taastumise ja konkurentsivõime seisukohalt keskne tähtsus;

| F. | arvestades, et digitaalmajanduses muutuvad üha tähtsamaks sotsiaalmeedia, kasutajate loodud infosisu, nn miksimiskultuur ja koostöö kasutajatega; arvestades, et tarbijad on varasemast enam valmis maksma kvaliteetse professionaalse digitaalse infosisu eest, kui see on taskukohane ning eri tehniliste vahendite abil ja piiriüleselt kättesaadav; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et digitaalmajanduses muutuvad üha tähtsamaks sotsiaalmeedia, kasutajate loodud infosisu, nn miksimiskultuur ja koostöö kasutajatega; arvestades, et tarbijad on varasemast enam valmis maksma kvaliteetse professionaalse digitaalse infosisu eest, kui see on taskukohane ning eri tehniliste vahendite abil ja piiriüleselt kättesaadav;

| G. | arvestades, et infosisu taskukohase hinnaga kättesaadavus turvaliste ja töökindlate maksevõimalust abil peaks suurendama tarbijate usaldust piiriüleste teenuste suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et infosisu taskukohase hinnaga kättesaadavus turvaliste ja töökindlate maksevõimalust abil peaks suurendama tarbijate usaldust piiriüleste teenuste suhtes;

| H. | arvestades, et 99 % kõigist ELi ettevõtetest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), kes annavad 85 % ELi tööhõivest; arvestades, et VKEd on seetõttu ELi majanduse mootoriks ning neile langeb peamine vastutus jõukuse, tööhõive ja majanduskasvu loomise, samuti innovatsiooni ning uurimis- ja arendustegevuse eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 99 % kõigist ELi ettevõtetest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), kes annavad 85 % ELi tööhõivest; arvestades, et VKEd on seetõttu ELi majanduse mootoriks ning neile langeb peamine vastutus jõukuse, tööhõive ja majanduskasvu loomise, samuti innovatsiooni ning uurimis- ja arendustegevuse eest;

| I. | arvestades, et ELi kodanikel on tarbijatena täita tähtis roll strateegia „Euroopa 2020” aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgi saavutamisel ning tarbija rolli tuleks seetõttu tunnustada ELi majanduspoliitika osana; arvestades, et tuleb leida sobiv tasakaal ELi ettevõtete konkurentsivõime tõstmise ja samaaegse tarbijate huvide kaitsmise vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi kodanikel on tarbijatena täita tähtis roll strateegia „Euroopa 2020” aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgi saavutamisel ning tarbija rolli tuleks seetõttu tunnustada ELi majanduspoliitika osana; arvestades, et tuleb leida sobiv tasakaal ELi ettevõtete konkurentsivõime tõstmise ja samaaegse tarbijate huvide kaitsmise vahel;

| J. | arvestades, et digitaalse ühtse turu killustatus vähendab tarbijate valikuvõimalusi; arvestades, et tuleb suurendada tarbijate usaldust, nende turu-usku ja oma õiguste tundmist, pöörates seejuures erilist tähelepanu sotsiaalselt kaitsetutele tarbijatele; arvestades, et on väga oluline liidu tarbijaid paremini kaitsta nende tervist või turvalisust ohustada võivate toodete ja teenuste eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et digitaalse ühtse turu killustatus vähendab tarbijate valikuvõimalusi; arvestades, et tuleb suurendada tarbijate usaldust, nende turu-usku ja oma õiguste tundmist, pöörates seejuures erilist tähelepanu sotsiaalselt kaitsetutele tarbijatele; arvestades, et on väga oluline liidu tarbijaid paremini kaitsta nende tervist või turvalisust ohustada võivate toodete ja teenuste eest;

| K. | arvestades, et komisjoni kogu ELi hõlmavast sõeluuringust digitaalset infosisu (nt mänge, videoid, allalaaditavat muusikat) müüvate veebisaitide kohta ilmnes, et üle 75 % neist veebisaitidest ei täida tarbijakaitse eeskirju; arvestades, et direktiivis 2011/83/EL (tarbija õiguste direktiiv) kehtestatakse esmakordselt eraldi eeskirjad digitaalse infosisu jaoks; arvestades, et komisjoni tuleks õhutada kehtivate ELi tarbijakaitse õigusaktide läbivaatamisel või uute kohta ettepanekute tegemisel jätkuvalt neisse selliseid eeskirju lisama; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni kogu ELi hõlmavast sõeluuringust digitaalset infosisu (nt mänge, videoid, allalaaditavat muusikat) müüvate veebisaitide kohta ilmnes, et üle 75 % neist veebisaitidest ei täida tarbijakaitse eeskirju; arvestades, et direktiivis 2011/83/EL (tarbija õiguste direktiiv) kehtestatakse esmakordselt eraldi eeskirjad digitaalse infosisu jaoks; arvestades, et komisjoni tuleks õhutada kehtivate ELi tarbijakaitse õigusaktide läbivaatamisel või uute kohta ettepanekute tegemisel jätkuvalt neisse selliseid eeskirju lisama;

| L. | arvestades, et 15 protsendil ELi tööealistest elanikest (umbes 80 miljonil inimesel) esineb funktsionaalseid piiranguid või puudeid; arvestades, et e-valitsuse teenuseid pakkuvate ja üldse avaliku sektori veebisaitide arv kasvab kiiresti; arvestades, et veebiühendusega seotud toodete ja teenuste turu käivet ELis hinnatakse 2 miljardile eurole; arvestades, et see turg on suures osas ikka veel killustunud ja vähearenenud, mis lisaks võimalikele tarbijatele on kahjulik ka majandusele tervikuna; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 15 protsendil ELi tööealistest elanikest (umbes 80 miljonil inimesel) esineb funktsionaalseid piiranguid või puudeid; arvestades, et e-valitsuse teenuseid pakkuvate ja üldse avaliku sektori veebisaitide arv kasvab kiiresti; arvestades, et veebiühendusega seotud toodete ja teenuste turu käivet ELis hinnatakse 2 miljardile eurole; arvestades, et see turg on suures osas ikka veel killustunud ja vähearenenud, mis lisaks võimalikele tarbijatele on kahjulik ka majandusele tervikuna;

| M. | arvestades, et tarbijad ei ole ühesugused inimesed – nad on vägagi erinevad digitaalse kirjaoskuse taseme, tarbijate õiguste tundmise, nõudlikkuse ja valmisoleku poolest nõuda kahjutasu; arvestades, et digitaalse lõhe ületamiseks tuleb silmas pidada ka kättesaadavust ja mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tarbijad ei ole ühesugused inimesed – nad on vägagi erinevad digitaalse kirjaoskuse taseme, tarbijate õiguste tundmise, nõudlikkuse ja valmisoleku poolest nõuda kahjutasu; arvestades, et digitaalse lõhe ületamiseks tuleb silmas pidada ka kättesaadavust ja mittediskrimineerimist;

Digitaalse ühtse turu täispotentsiaali ärakasutamine

| 1. | rõhutab, et ühtse turu käivitamine teenuste direktiivi abil ja digitaalne ühtne turg võivad anda ELi majandusele täiendavalt 800 miljardit eurot (15) ehk ligi 4 200 eurot ühe leibkonna kohta (16); kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pühenduma suurima poliitilise prioriteedina digitaalse ühtse turu väljakujundamisele ning esitama tervikliku lähenemise ja auahne strateegia, mis hõlmaks nii seadusandlikke kui ka poliitilisi algatusi, et võtta arvesse uusi ja tulevasi arenguid ning muuta digitaalne ühtne turg igapäevaseks reaalsuseks; rõhutab, et see eeldab poliitilist juhtimist, otsustavust, prioriteetide määratlemist ning avalikest vahenditest rahastamist nii ELi, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; rõhutab eriliselt, et vaja on tugevat juhtimist kõigi ELi institutsioonide poolt ning liikmesriikide selget poliitilist vastutust, kui tahetakse ühtset turgu käsitlevaid määrusi ja direktiive täielikult ja tulemuslikult rakendada ja jõustada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ühtse turu käivitamine teenuste direktiivi abil ja digitaalne ühtne turg võivad anda ELi majandusele täiendavalt 800 miljardit eurot (15) ehk ligi 4 200 eurot ühe leibkonna kohta (16); kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pühenduma suurima poliitilise prioriteedina digitaalse ühtse turu väljakujundamisele ning esitama tervikliku lähenemise ja auahne strateegia, mis hõlmaks nii seadusandlikke kui ka poliitilisi algatusi, et võtta arvesse uusi ja tulevasi arenguid ning muuta digitaalne ühtne turg igapäevaseks reaalsuseks; rõhutab, et see eeldab poliitilist juhtimist, otsustavust, prioriteetide määratlemist ning avalikest vahenditest rahastamist nii ELi, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; rõhutab eriliselt, et vaja on tugevat juhtimist kõigi ELi institutsioonide poolt ning liikmesriikide selget poliitilist vastutust, kui tahetakse ühtset turgu käsitlevaid määrusi ja direktiive täielikult ja tulemuslikult rakendada ja jõustada;

| 2. | palub komisjonil kiires korras tegeleda praegu digitaalse ühtse turu ees seisvate tõketega, muu hulgas lihtsustada käibemaksu õiguslikku raamistikku, tagada turvaliste üleeuroopaliste e-maksete, e-arvete ja e-andmevahetusteenuste kättesaadavus ning vaadata läbi intellektuaalomandi õigused, et tugevdada kogu ELis legaalse digitaalse infosisu kättesaadavust; rõhutab, kui tähtis on kehtestada võrdsed eeskirjad nii füüsiliste kui ka digitaalsete kaupade ja teenuste vabale liikumisele; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil kiires korras tegeleda praegu digitaalse ühtse turu ees seisvate tõketega, muu hulgas lihtsustada käibemaksu õiguslikku raamistikku, tagada turvaliste üleeuroopaliste e-maksete, e-arvete ja e-andmevahetusteenuste kättesaadavus ning vaadata läbi intellektuaalomandi õigused, et tugevdada kogu ELis legaalse digitaalse infosisu kättesaadavust; rõhutab, kui tähtis on kehtestada võrdsed eeskirjad nii füüsiliste kui ka digitaalsete kaupade ja teenuste vabale liikumisele;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama digitaalse ühtse turu juhtimist, tagama võrgu neutraalsuse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tõhusa ja aruka kasutamise, et vähendada kodanike ja ettevõtete halduskoormust; kutsub komisjoni tõhustama olemasolevaid juhtimisvahendeid ning pakkuma ühtset lähenemist nende kasutamise edendamisele – muu hulgas peetakse silmas siseturu infosüsteemi, võrgustikku Solvit, portaali Sinu Euroopa ning teenuste direktiivi põhjal loodud ühtseid kontaktpunkte; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama digitaalse ühtse turu juhtimist, tagama võrgu neutraalsuse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tõhusa ja aruka kasutamise, et vähendada kodanike ja ettevõtete halduskoormust; kutsub komisjoni tõhustama olemasolevaid juhtimisvahendeid ning pakkuma ühtset lähenemist nende kasutamise edendamisele – muu hulgas peetakse silmas siseturu infosüsteemi, võrgustikku Solvit, portaali Sinu Euroopa ning teenuste direktiivi põhjal loodud ühtseid kontaktpunkte;

| 4. | rõhutab Euroopa pilvandmetöötluse strateegia tähtsust, arvestades selle potentsiaali seoses ELi konkurentsivõime, majanduskasvu ning uute töökohtade loomisega; rõhutab, et tänu minimaalsetele sisenemiskuludele ja madalatele infrastruktuurinõuetele annab pilvandmetöötlus Euroopa IT-valdkonnale ja eriti VKEdele võimaluse tõusta liidriks sellistes valdkondades nagu allhanked, uued digitaalsed teenused ja andmekeskused; |
| --- | --- |

4.

rõhutab Euroopa pilvandmetöötluse strateegia tähtsust, arvestades selle potentsiaali seoses ELi konkurentsivõime, majanduskasvu ning uute töökohtade loomisega; rõhutab, et tänu minimaalsetele sisenemiskuludele ja madalatele infrastruktuurinõuetele annab pilvandmetöötlus Euroopa IT-valdkonnale ja eriti VKEdele võimaluse tõusta liidriks sellistes valdkondades nagu allhanked, uued digitaalsed teenused ja andmekeskused;

| 5. | tunnistab, et Euroopa tulevikumajandus saab põhinema suurtel andmehulkadel ja teadmistel; on rahul kavandatud andmekaitsepaketiga, mis võimaldab suurendada usaldust ja läbipaistvust; rõhutab, et tuleb olla teadlik globaliseerumisest ja uute tehnoloogiate kasutamisest tulenevatest probleemidest ning rõhutab, kui tähtis on tagada, et muudetud Euroopa andmekaitse kord tugevdaks kodanike õigusi, kuna see teeks EList andmekaitse valdkonnas teenäitaja ja trendilooja, tugevdaks rahvusvahelist turgu ning looks kõigile ELis tegutsevatele ettevõtetele võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et Euroopa tulevikumajandus saab põhinema suurtel andmehulkadel ja teadmistel; on rahul kavandatud andmekaitsepaketiga, mis võimaldab suurendada usaldust ja läbipaistvust; rõhutab, et tuleb olla teadlik globaliseerumisest ja uute tehnoloogiate kasutamisest tulenevatest probleemidest ning rõhutab, kui tähtis on tagada, et muudetud Euroopa andmekaitse kord tugevdaks kodanike õigusi, kuna see teeks EList andmekaitse valdkonnas teenäitaja ja trendilooja, tugevdaks rahvusvahelist turgu ning looks kõigile ELis tegutsevatele ettevõtetele võrdsed konkurentsitingimused;

| 6. | toonitab vajadust toetada uusi kõrgekvaliteedilisi e-valitsuse teenuseid ning selleks juurutada niisuguseid uuenduslikke tehnoloogilisi lahendusi nagu e-hanked, millega hõlbustataks teabe ja teenuste sujuvat edastamist; rõhutab, kui tähtis on komisjoni esitatud määruse eelnõu e-identimise ja e-usaldusteenuste kohta, arvestades selle panust digitaalse ühtse turu rajamisse tänu sobivate tingimuste loomisele piiriüleste põhieelduste vastastikuseks tunnustamiseks ja neile kõrge turvataseme tagamiseks, seda näiteks kogu liidu ulatuses toimivate e-identimise, digitaalsete dokumentide, digiallkirjade, e-andmevahetusteenuste ja koostalitlusvõimeliste e-valitsuse teenuste kaudu; |
| --- | --- |

6.

toonitab vajadust toetada uusi kõrgekvaliteedilisi e-valitsuse teenuseid ning selleks juurutada niisuguseid uuenduslikke tehnoloogilisi lahendusi nagu e-hanked, millega hõlbustataks teabe ja teenuste sujuvat edastamist; rõhutab, kui tähtis on komisjoni esitatud määruse eelnõu e-identimise ja e-usaldusteenuste kohta, arvestades selle panust digitaalse ühtse turu rajamisse tänu sobivate tingimuste loomisele piiriüleste põhieelduste vastastikuseks tunnustamiseks ja neile kõrge turvataseme tagamiseks, seda näiteks kogu liidu ulatuses toimivate e-identimise, digitaalsete dokumentide, digiallkirjade, e-andmevahetusteenuste ja koostalitlusvõimeliste e-valitsuse teenuste kaudu;

| 7. | on seisukohal, et avaliku sektori teabe korduskasutamise ja e-valitsuse edendamise osas on vaja rohkem pingutada; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et avaliku sektori teabe korduskasutamise ja e-valitsuse edendamise osas on vaja rohkem pingutada;

| 8. | rõhutab innovatsiooni tugevdamise ja e-oskustesse investeerimise tähtsust; juhib tähelepanu VKEde väga olulisele panusele tööpuudusest ja eriti noorte tööpuudusest jagusaamisel; nõuab paremat juurdepääsu rahastamisele selliste rahastamisprogrammide kaudu nagu „Horisont 2020” ja COSME, ning uute investeerimisvahendite ja garantiide väljatöötamist; märgib, et EL peab eelkõige taastama oma ülemaailmse juhtpositsiooni mobiilsidetehnoloogia ja arukate seadmete valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab innovatsiooni tugevdamise ja e-oskustesse investeerimise tähtsust; juhib tähelepanu VKEde väga olulisele panusele tööpuudusest ja eriti noorte tööpuudusest jagusaamisel; nõuab paremat juurdepääsu rahastamisele selliste rahastamisprogrammide kaudu nagu „Horisont 2020” ja COSME, ning uute investeerimisvahendite ja garantiide väljatöötamist; märgib, et EL peab eelkõige taastama oma ülemaailmse juhtpositsiooni mobiilsidetehnoloogia ja arukate seadmete valdkonnas;

| 9. | rõhutab vajadust ergutada ulatuslikke investeeringuid paiksetesse ja mobiilsidevõrkudesse, et viia EL maailma tehnoloogilise arengu esiritta, mis võimaldaks tema kodanikel ja ettevõtetel digitaalse revolutsiooni pakutud võimalusi täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust ergutada ulatuslikke investeeringuid paiksetesse ja mobiilsidevõrkudesse, et viia EL maailma tehnoloogilise arengu esiritta, mis võimaldaks tema kodanikel ja ettevõtetel digitaalse revolutsiooni pakutud võimalusi täielikult ära kasutada;

| 10. | peab sügavalt kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid ei ole suutnud järgida 1. jaanuari 2013. aasta tähtaega 800 MHz sagedusribaga digitaalse dividendi spektri andmiseks mobiilsetele lairibateenustele, nagu on sedastatud raadiospektripoliitika programmis; rõhutab, et see viivitus on takistanud neljanda põlvkonna võrkude levitamist ELis; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada 800 MHz sagedusriba tegemine mobiilsete lairibateenuste jaoks kättesaadavaks, ja komisjoni kasutama kõiki oma volitusi, et tagada selle kiire rakendamine; |
| --- | --- |

10.

peab sügavalt kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid ei ole suutnud järgida 1. jaanuari 2013. aasta tähtaega 800 MHz sagedusribaga digitaalse dividendi spektri andmiseks mobiilsetele lairibateenustele, nagu on sedastatud raadiospektripoliitika programmis; rõhutab, et see viivitus on takistanud neljanda põlvkonna võrkude levitamist ELis; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada 800 MHz sagedusriba tegemine mobiilsete lairibateenuste jaoks kättesaadavaks, ja komisjoni kasutama kõiki oma volitusi, et tagada selle kiire rakendamine;

| 11. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada uus telekommunikatsiooni pakett, et lahendada telekommunikatsioonituru killustatuse probleem, sealhulgas meetmed rändlustasude kaotamiseks lähitulevikus; rõhutab vajadust võtta ennetav lähenemine rändlustasudele, et luua tõeline digitaalne ühtne turg, mis hõlmaks ka mobiilsidevahendeid; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada uus telekommunikatsiooni pakett, et lahendada telekommunikatsioonituru killustatuse probleem, sealhulgas meetmed rändlustasude kaotamiseks lähitulevikus; rõhutab vajadust võtta ennetav lähenemine rändlustasudele, et luua tõeline digitaalne ühtne turg, mis hõlmaks ka mobiilsidevahendeid;

Investeerimine inimkapitali – oskustöötajate nappuse probleemi lahendamine

| 12. | võtab murega teadmiseks, et tööhõivemäär ELis langeb; nõuab uuesti keskendumist töökohtade loomisele suure arengupotentsiaaliga valdkondades, näiteks keskkonnasäästlik majandus, tervishoiuteenused ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor; on veendunud, et digitaalse ühtse turu loomine aitab kaotada kõik tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vastase võitluse osas liikmesriikide ja piirkondade vahel valitsevad erinevused; |
| --- | --- |

12.

võtab murega teadmiseks, et tööhõivemäär ELis langeb; nõuab uuesti keskendumist töökohtade loomisele suure arengupotentsiaaliga valdkondades, näiteks keskkonnasäästlik majandus, tervishoiuteenused ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor; on veendunud, et digitaalse ühtse turu loomine aitab kaotada kõik tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vastase võitluse osas liikmesriikide ja piirkondade vahel valitsevad erinevused;

| 13. | rõhutab, et digitaalne ühtne turg peaks aitama inimestel jääda vananedes töökohal aktiivseks ja terveks, parandades samal ajal ka töö- ja eraelu tasakaalu; rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahenditega saab tagada ka jätkusuutlikud ja edukad tervishoiusüsteemid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et digitaalne ühtne turg peaks aitama inimestel jääda vananedes töökohal aktiivseks ja terveks, parandades samal ajal ka töö- ja eraelu tasakaalu; rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahenditega saab tagada ka jätkusuutlikud ja edukad tervishoiusüsteemid;

| 14. | tunnistab, et Euroopa tööturul toimuvad põhjalikud muutused ja et tuleviku töökohtade jaoks on vaja uusi kutseoskusi; kutsub liikmesriike üles tegema vajalikke investeeringuid inimkapitali ja jätkusuutlike töökohtade loomisesse, muuhulgas selliste ELi fondide nagu Euroopa Sotsiaalfondi tulemusliku kasutamise kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tähtsustama juhtalgatuse „Uute töökohtade jaoks uued oskused” raames digitaalset kirjaoskust ja e-oskusi; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et Euroopa tööturul toimuvad põhjalikud muutused ja et tuleviku töökohtade jaoks on vaja uusi kutseoskusi; kutsub liikmesriike üles tegema vajalikke investeeringuid inimkapitali ja jätkusuutlike töökohtade loomisesse, muuhulgas selliste ELi fondide nagu Euroopa Sotsiaalfondi tulemusliku kasutamise kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tähtsustama juhtalgatuse „Uute töökohtade jaoks uued oskused” raames digitaalset kirjaoskust ja e-oskusi;

| 15. | rõhutab vajadust parandada eriti laste ja alaealiste meedia- ja digitaalpädevuse alaseid oskusi, et saavutada tõeline digitaalne ühtne turg ja realiseerida selle dünaamilise sektori kasvupotentsiaali; võtab eelkõige teadmiseks, kui tähtis on katta oodatav puudujääk info- ja kommunikatsioonitehnoloogia professionaalide pakkumises; tunneb heameelt digitaalsete töökohtade suure koalitsiooni üle ja rõhutab, kui tähtis on viia info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alane koolitus vastavusse äritegevuse nõuetega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust parandada eriti laste ja alaealiste meedia- ja digitaalpädevuse alaseid oskusi, et saavutada tõeline digitaalne ühtne turg ja realiseerida selle dünaamilise sektori kasvupotentsiaali; võtab eelkõige teadmiseks, kui tähtis on katta oodatav puudujääk info- ja kommunikatsioonitehnoloogia professionaalide pakkumises; tunneb heameelt digitaalsete töökohtade suure koalitsiooni üle ja rõhutab, kui tähtis on viia info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alane koolitus vastavusse äritegevuse nõuetega;

| 16. | rõhutab vajadust muuta Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) kasutamine veelgi aktiivsemaks; toetab EURESe kasutamist liikmesriikides nii töötajatele ja tööotsijatele teabe andmiseks nende vaba liikumise õiguse kohta kui ka tööhõivevahendina, mis keskendub töötajatele töökoha leidmisele ja nende tööandjate vajadustele, et aidata tulemuslikult kaasa majanduse taastumisele ja pikaajalisele majanduskasvule; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust muuta Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) kasutamine veelgi aktiivsemaks; toetab EURESe kasutamist liikmesriikides nii töötajatele ja tööotsijatele teabe andmiseks nende vaba liikumise õiguse kohta kui ka tööhõivevahendina, mis keskendub töötajatele töökoha leidmisele ja nende tööandjate vajadustele, et aidata tulemuslikult kaasa majanduse taastumisele ja pikaajalisele majanduskasvule;

Usaldus, turvalisus ja tarbijate usaldus

| 17. | tunneb heameelt ELi internetiõiguste juhise vastuvõtmise üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõnealust juhist laialdaselt levitama, et saavutada soovitud mõju; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt ELi internetiõiguste juhise vastuvõtmise üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõnealust juhist laialdaselt levitama, et saavutada soovitud mõju;

| 18. | rõhutab, et e-kaubanduse järjest kiirem areng on tarbijate seisukohast äärmiselt tähtis, sest see pakub suuremat tootevalikut eelkõige halvasti juurdepääsetavates, kõrvalistes piirkonnas elavatele või piiratud liikuvusega tarbijatele, kellel ei oleks muidu juurdepääsu laiale toodete ja teenuste valikule; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et e-kaubanduse järjest kiirem areng on tarbijate seisukohast äärmiselt tähtis, sest see pakub suuremat tootevalikut eelkõige halvasti juurdepääsetavates, kõrvalistes piirkonnas elavatele või piiratud liikuvusega tarbijatele, kellel ei oleks muidu juurdepääsu laiale toodete ja teenuste valikule;

| 19. | rõhutab, kui tähtis on tagada tarbijatele täielik juurdepääs digitaalsele ühtsele turule, sõltumata nende elukohast või kodakondsusest; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et võidelda tarbijate ebavõrdse kohtlemisega ühtsel turul, mida põhjustavad kaugmüügiga tegelevate ettevõtete praegu kohaldatavad piiriülesed piirangud; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtis on tagada tarbijatele täielik juurdepääs digitaalsele ühtsele turule, sõltumata nende elukohast või kodakondsusest; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et võidelda tarbijate ebavõrdse kohtlemisega ühtsel turul, mida põhjustavad kaugmüügiga tegelevate ettevõtete praegu kohaldatavad piiriülesed piirangud;

| 20. | rõhutab, et tarbijate usaldus on esmatähtis nii siseriikliku kui ka piiriülese e-kaubanduse jaoks; rõhutab vajadust tagada toodete kvaliteet, ohutus, jälgitavus ja ehtsus, vältida kuritegelikke või ebaõiglaseid tavasid ning järgida isikuandmete kaitse eeskirju; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tarbijate usaldus on esmatähtis nii siseriikliku kui ka piiriülese e-kaubanduse jaoks; rõhutab vajadust tagada toodete kvaliteet, ohutus, jälgitavus ja ehtsus, vältida kuritegelikke või ebaõiglaseid tavasid ning järgida isikuandmete kaitse eeskirju;

| 21. | rõhutab digitaalse ühtse turu rolli turvalise ja hästitoimiva toodete ja teenuste ühtse turu loomisel; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on edendada üldise tooteohutuse ja turujärelevalve ettepanekute raames tulemuslikke ja kooskõlastatud riskijuhtimissüsteeme; |
| --- | --- |

21.

rõhutab digitaalse ühtse turu rolli turvalise ja hästitoimiva toodete ja teenuste ühtse turu loomisel; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on edendada üldise tooteohutuse ja turujärelevalve ettepanekute raames tulemuslikke ja kooskõlastatud riskijuhtimissüsteeme;

| 22. | rõhutab, kui tähtis on vaidluste veebipõhise lahendamise direktiivi sätete kiire rakendamine, et tarbijatel oleks lihtne juurdepääs tulemuslikule vaidluste veebipõhisele lahendamisele; kutsub komisjoni üles tagama vaidluste veebipõhise lahendamise platvormile piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtis on vaidluste veebipõhise lahendamise direktiivi sätete kiire rakendamine, et tarbijatel oleks lihtne juurdepääs tulemuslikule vaidluste veebipõhisele lahendamisele; kutsub komisjoni üles tagama vaidluste veebipõhise lahendamise platvormile piisavat rahastamist;

| 23. | rõhutab usaldusmärkide tähtsust digitaalse ühtse turu toimimise jaoks nii ettevõtete kui ka tarbijate seisukohalt; nõuab usaldusmärkide kõrgetel kvaliteedinõuetel põhineva Euroopa teenusestandardi vastuvõtmist, et aidata ELi turgu nende jaoks konsolideerida; |
| --- | --- |

23.

rõhutab usaldusmärkide tähtsust digitaalse ühtse turu toimimise jaoks nii ettevõtete kui ka tarbijate seisukohalt; nõuab usaldusmärkide kõrgetel kvaliteedinõuetel põhineva Euroopa teenusestandardi vastuvõtmist, et aidata ELi turgu nende jaoks konsolideerida;

| 24. | kutsub komisjoni üles võtma vastu ELi suunised veebilehtede võrdlemise miinimumstandardite kohta, mille puhul võetakse aluseks läbipaistvuse, erapooletuse, kvaliteetse teabe, tulemusliku õiguskaitse, kõikehõlmavuse ja kasutajasõbralikkuse kesksed põhimõtted; teeb ettepaneku täiendada neid suuniseid üleeuroopalise akrediteerimissüsteemi ning tulemuslike järelevalve- ja jõustamismeetmetega; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles võtma vastu ELi suunised veebilehtede võrdlemise miinimumstandardite kohta, mille puhul võetakse aluseks läbipaistvuse, erapooletuse, kvaliteetse teabe, tulemusliku õiguskaitse, kõikehõlmavuse ja kasutajasõbralikkuse kesksed põhimõtted; teeb ettepaneku täiendada neid suuniseid üleeuroopalise akrediteerimissüsteemi ning tulemuslike järelevalve- ja jõustamismeetmetega;

| 25. | ootab, et komisjon hindaks reisipakettide direktiivi läbivaatamise raames igakülgselt e-kaubandus ja digitaalturgude mõju tarbijate käitumisele ELi turismitööstuses, ja et ta suurendaks jõupingutusi turistidele antava teabe kvaliteedi, sisu ja usaldusväärsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

25.

ootab, et komisjon hindaks reisipakettide direktiivi läbivaatamise raames igakülgselt e-kaubandus ja digitaalturgude mõju tarbijate käitumisele ELi turismitööstuses, ja et ta suurendaks jõupingutusi turistidele antava teabe kvaliteedi, sisu ja usaldusväärsuse suurendamiseks;

| 26. | rõhutab, et reisijatel peab olema võimalik eristada selgelt arvutipõhiste ettetellimissüsteemide raames selgelt eristada hindades sisalduvaid kohustuslikke tegevuskulusid ja omal soovil broneeritavaid lisakaupu, et muuta reisijate poolt internetis ostetavate piletite hinnad läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et reisijatel peab olema võimalik eristada selgelt arvutipõhiste ettetellimissüsteemide raames selgelt eristada hindades sisalduvaid kohustuslikke tegevuskulusid ja omal soovil broneeritavaid lisakaupu, et muuta reisijate poolt internetis ostetavate piletite hinnad läbipaistvamaks;

| 27. | kutsub komisjoni üles hoolikalt jälgima ja kogu oma võimu kasutades tagama ebaausate kaubandustavade direktiivi põhisätete nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist, niivõrd kui see puudutab ebaausate, sealhulgas veebipõhiste kaubandustavade vastu võitlemise muudetud eeskirju – pidades eriti silmas turgu valitseva seisundi võimalikku kasutamist sellistes valdkondades nagu käitumisharjumusi jälgiv reklaam, isikupõhine hinnapoliitika ja veebiotsinguteenused; tunneb heameelt komisjoni teatise „Ettevõtete kaitsmine eksitavate turundusvõtete vastu ja tõhusa jõustamise tagamine. Eksitavat ja võrdlevat reklaami käsitleva direktiivi 2006/114/EÜ läbivaatamine” (COM(2012)0702) üle; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles hoolikalt jälgima ja kogu oma võimu kasutades tagama ebaausate kaubandustavade direktiivi põhisätete nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist, niivõrd kui see puudutab ebaausate, sealhulgas veebipõhiste kaubandustavade vastu võitlemise muudetud eeskirju – pidades eriti silmas turgu valitseva seisundi võimalikku kasutamist sellistes valdkondades nagu käitumisharjumusi jälgiv reklaam, isikupõhine hinnapoliitika ja veebiotsinguteenused; tunneb heameelt komisjoni teatise „Ettevõtete kaitsmine eksitavate turundusvõtete vastu ja tõhusa jõustamise tagamine. Eksitavat ja võrdlevat reklaami käsitleva direktiivi 2006/114/EÜ läbivaatamine” (COM(2012)0702) üle;

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks õhutranspordi lepingute ebaõiglaste tingimustega, tagaks veebilehtede põhjalikuma järelevalve ning teavitaks riiklikke täitevasutusi kehtivate eeskirjade eiramise juhtudest; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks õhutranspordi lepingute ebaõiglaste tingimustega, tagaks veebilehtede põhjalikuma järelevalve ning teavitaks riiklikke täitevasutusi kehtivate eeskirjade eiramise juhtudest;

| 29. | kutsub komisjoni üles töötama välja standardsed elektroonilised reisijate kaebuste esitamise vormid kõikide transpordiliikide jaoks ning edendama suuniseid selliste kaebuste kiireks lahendamiseks lihtsustatud menetluste abiga; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles töötama välja standardsed elektroonilised reisijate kaebuste esitamise vormid kõikide transpordiliikide jaoks ning edendama suuniseid selliste kaebuste kiireks lahendamiseks lihtsustatud menetluste abiga;

| 30. | rõhutab vajadust teha tööd usaldusväärsete pilvteenuste nimel; nõuab selgete ja läbipaistvate näidislepingute vastuvõtmist, mis hõlmaksid selliseid teemasid nagu andmete säilitamine pärast lepingu lõppemist, andmete avaldamine ja terviklikkus, andmete asukoht ja ülekandmine, andmete omandiline kuuluvus ja otsene/kaudne vastutus; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust teha tööd usaldusväärsete pilvteenuste nimel; nõuab selgete ja läbipaistvate näidislepingute vastuvõtmist, mis hõlmaksid selliseid teemasid nagu andmete säilitamine pärast lepingu lõppemist, andmete avaldamine ja terviklikkus, andmete asukoht ja ülekandmine, andmete omandiline kuuluvus ja otsene/kaudne vastutus;

| 31. | juhib tähelepanu pilvandmetöötluse kasutamisega seonduvatele arvukatele õiguslikele küsimustele ja väljakutsetele, näiteks raskused kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel, järgimis- ja vastutusküsimused, andmekaitsealased kaitsemeetmed (sealhulgas õigus eraelu puutumatusele), andmete ülekantavus ja autoriõiguste ja muude intellektuaalomandiõiguste jõustamine; peab väga tähtsaks, et pilvandmetöötluse tagajärjed oleksid selged ja etteennustavad kõikides asjakohastes õigusvaldkondades; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu pilvandmetöötluse kasutamisega seonduvatele arvukatele õiguslikele küsimustele ja väljakutsetele, näiteks raskused kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel, järgimis- ja vastutusküsimused, andmekaitsealased kaitsemeetmed (sealhulgas õigus eraelu puutumatusele), andmete ülekantavus ja autoriõiguste ja muude intellektuaalomandiõiguste jõustamine; peab väga tähtsaks, et pilvandmetöötluse tagajärjed oleksid selged ja etteennustavad kõikides asjakohastes õigusvaldkondades;

| 32. | rõhutab, kui tähtis on tarbijate õiguste jõustamine e-tehingute puhul; märgib, et ELi lauskontrollid, mida kooskõlastab komisjon ja mille viivad üheaegselt läbi asjaomased riiklikud asutused, on osutunud kasulikuks vahendiks, millega kontrollida ühise tegevuse kaudu liikmesriikides kehtiva ühtse turu alaste õigusaktide kohaldamist, ning ergutab komisjoni pakkuma ELi lauskontrollide ulatuslikumat kasutamist ja kaaluda sellise tegevuse kooskõlastamist muudes, väljapoole võrgukeskkonda jäävates valdkondades; kutsub komisjoni üles tugevdama tarbijakaitsealase koostöö võrgustikku; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui tähtis on tarbijate õiguste jõustamine e-tehingute puhul; märgib, et ELi lauskontrollid, mida kooskõlastab komisjon ja mille viivad üheaegselt läbi asjaomased riiklikud asutused, on osutunud kasulikuks vahendiks, millega kontrollida ühise tegevuse kaudu liikmesriikides kehtiva ühtse turu alaste õigusaktide kohaldamist, ning ergutab komisjoni pakkuma ELi lauskontrollide ulatuslikumat kasutamist ja kaaluda sellise tegevuse kooskõlastamist muudes, väljapoole võrgukeskkonda jäävates valdkondades; kutsub komisjoni üles tugevdama tarbijakaitsealase koostöö võrgustikku;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed tarneteenused on üks toodete internetis ostmise põhielementidest ning neid saab kõige paremini edendada vaba ja õiglase konkurentsi abil; võtab siiski teadmiseks, et paljud tarbijad avaldavad vastuseisu eelkõige piiriüleselt internetis ostlemisele, seda peamiselt lõpliku kohaletoimetamise, kulude või usaldusväärsusega seotud ebakindluse tõttu; tunneb seepärast heameelt komisjoni algatatud avaliku konsultatsiooni üle, mille eesmärk on tuvastada võimalikud puudused ja võtta asjakohased meetmed nendega tegelemiseks viisil, mis võimaldaks nii ettevõtetel kui ka tarbijatel digitaalsest ühtsest turust võimalikult suurt kasu saada; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed tarneteenused on üks toodete internetis ostmise põhielementidest ning neid saab kõige paremini edendada vaba ja õiglase konkurentsi abil; võtab siiski teadmiseks, et paljud tarbijad avaldavad vastuseisu eelkõige piiriüleselt internetis ostlemisele, seda peamiselt lõpliku kohaletoimetamise, kulude või usaldusväärsusega seotud ebakindluse tõttu; tunneb seepärast heameelt komisjoni algatatud avaliku konsultatsiooni üle, mille eesmärk on tuvastada võimalikud puudused ja võtta asjakohased meetmed nendega tegelemiseks viisil, mis võimaldaks nii ettevõtetel kui ka tarbijatel digitaalsest ühtsest turust võimalikult suurt kasu saada;

| 34. | kutsub komisjoni üles esitama makseteenuste direktiivi läbivaadatud ettepanekut ja seadusandlikku ettepanekut mitmepoolsete vahendustasude kohta, et liikuda kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete osutamise standardimise ja ristkasutatavuse poole ELis ning lahendada läbipaistmatute ja liiga suurte ülekandekuludega seotud maksete probleem; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles esitama makseteenuste direktiivi läbivaadatud ettepanekut ja seadusandlikku ettepanekut mitmepoolsete vahendustasude kohta, et liikuda kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete osutamise standardimise ja ristkasutatavuse poole ELis ning lahendada läbipaistmatute ja liiga suurte ülekandekuludega seotud maksete probleem;

| 35. | rõhutab, et kõrgetasemeline võrgu- ja teabeturve on esmatähtis, et tagada ühtse turu toimimine ja tarbijate usaldus digitaalse ühtse turu vastu; võtab teadmiseks ohtude ja rünnakute tõrjumise alaste küberoskuste ja -suutlikkuse ebaühtlase arengutaseme ning ühtlustatud lähenemise puudumise küberjulgeolekule liidus; nõuab ühiseid jõupingutusi ja tihedamat koostööd, pidades silmas interneti globaalset olemust ning võrgu- ja teabesüsteemide suurt vastastikuse ühendatuse astet; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kõrgetasemeline võrgu- ja teabeturve on esmatähtis, et tagada ühtse turu toimimine ja tarbijate usaldus digitaalse ühtse turu vastu; võtab teadmiseks ohtude ja rünnakute tõrjumise alaste küberoskuste ja -suutlikkuse ebaühtlase arengutaseme ning ühtlustatud lähenemise puudumise küberjulgeolekule liidus; nõuab ühiseid jõupingutusi ja tihedamat koostööd, pidades silmas interneti globaalset olemust ning võrgu- ja teabesüsteemide suurt vastastikuse ühendatuse astet;

| 36. | rõhutab, et avaliku sektori asutuste veebilehtede kättesaadavus on digitaalarengu tegevuskava oluline osa, mis aitab kaasa nii mittediskrimineerimisele kui ka ärivõimaluste loomisele; kutsub komisjoni üles võtma ambitsioonikamat lähenemist sel teemal praegu peetavatel läbirääkimistel ja lõpuks esitama Euroopa ligipääsetavuse akti vormis silmapaistva seadusandliku algatuse, mis läheks avalikust sektorist kaugemale; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et avaliku sektori asutuste veebilehtede kättesaadavus on digitaalarengu tegevuskava oluline osa, mis aitab kaasa nii mittediskrimineerimisele kui ka ärivõimaluste loomisele; kutsub komisjoni üles võtma ambitsioonikamat lähenemist sel teemal praegu peetavatel läbirääkimistel ja lõpuks esitama Euroopa ligipääsetavuse akti vormis silmapaistva seadusandliku algatuse, mis läheks avalikust sektorist kaugemale;

Soodsa ärikeskkonna loomine

| 37. | rõhutab, kui tähtis on luua soodus üldine digitaalne ärikeskkond; võtab teadmiseks vajaduse lihtsustada käibemaksu õigusraamistikku ja vältida topeltmaksustamist; kutsub liikmesriike üles rakendama kiiresti 2015. aastaks telekommunikatsiooni, teleringhäälingu ja e-teenuste väikeseid ühtseid kontaktpunkte; palub komisjonil laiendada ühtsete kontaktpunktide kohaldamisala võimalikult kiiresti ka muudele toodetele ja teenustele; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, kui tähtis on luua soodus üldine digitaalne ärikeskkond; võtab teadmiseks vajaduse lihtsustada käibemaksu õigusraamistikku ja vältida topeltmaksustamist; kutsub liikmesriike üles rakendama kiiresti 2015. aastaks telekommunikatsiooni, teleringhäälingu ja e-teenuste väikeseid ühtseid kontaktpunkte; palub komisjonil laiendada ühtsete kontaktpunktide kohaldamisala võimalikult kiiresti ka muudele toodetele ja teenustele;

| 38. | kutsub komisjoni üles täpsustama teenustedirektiivi artikli 20 lõike 2 kohaldamist, milles käsitletakse ELi kodanike diskrimineerimist elukoha või kodakondsuse alusel, eriti selliseid äritavasid, mida käsitletaks direktiivi alusel põhjendamatu diskrimineerimisena; rõhutab vajadust tegeleda peamiste takistustega, sealhulgas jätkuva õigusliku killustatuse ja sellest tuleneva õigusliku ebakindlusega tarbija õiguste alaste õigusaktide kohaldamise suhtes, mis takistab ettevõtete laienemist digitaalsel ühtsel turul; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles täpsustama teenustedirektiivi artikli 20 lõike 2 kohaldamist, milles käsitletakse ELi kodanike diskrimineerimist elukoha või kodakondsuse alusel, eriti selliseid äritavasid, mida käsitletaks direktiivi alusel põhjendamatu diskrimineerimisena; rõhutab vajadust tegeleda peamiste takistustega, sealhulgas jätkuva õigusliku killustatuse ja sellest tuleneva õigusliku ebakindlusega tarbija õiguste alaste õigusaktide kohaldamise suhtes, mis takistab ettevõtete laienemist digitaalsel ühtsel turul;

| 39. | peab kavandatud Euroopa ühist müügiõigust innovatiivseks algatuseks, mis on siseturul tarbijate ja ettevõtete jaoks võtmetähtsusega; on veendunud, et ühtne vabatahtlik kogu ELi hõlmavate eeskirjade kogum oleks kiiresti areneva internetisektori jaoks eriti kasulik; on seisukohal, et ettepanekul on ka huvipakkuv potentsiaal ka pilvandmetöötluse ja digitaalse infosisu puhul; |
| --- | --- |

39.

peab kavandatud Euroopa ühist müügiõigust innovatiivseks algatuseks, mis on siseturul tarbijate ja ettevõtete jaoks võtmetähtsusega; on veendunud, et ühtne vabatahtlik kogu ELi hõlmavate eeskirjade kogum oleks kiiresti areneva internetisektori jaoks eriti kasulik; on seisukohal, et ettepanekul on ka huvipakkuv potentsiaal ka pilvandmetöötluse ja digitaalse infosisu puhul;

| 40. | kutsub komisjoni üles jätkama tööd lepinguõiguse raamistiku kohandamiseks uute väljakutsetega, mida pakub digitaalne ühtne turg; on seisukohal, et täiendav töö selliste kogu ELi hõlmavate standardsete lepingutingimuste kallal, mis oleksid ettevõtete ja tarbijate jaoks kasutusvalmis, on selles valdkonnas äärmiselt suure tähtsusega; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles jätkama tööd lepinguõiguse raamistiku kohandamiseks uute väljakutsetega, mida pakub digitaalne ühtne turg; on seisukohal, et täiendav töö selliste kogu ELi hõlmavate standardsete lepingutingimuste kallal, mis oleksid ettevõtete ja tarbijate jaoks kasutusvalmis, on selles valdkonnas äärmiselt suure tähtsusega;

| 41. | kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt konkurentsi olukorda digitaalsel ühtsel turul ja reageerima koheselt turgu valitseva seisundi kuritarvitamisele; rõhutab eelkõige vajadust jälgida valikulise turustamise kokkulepete alaste suuniste nõuetekohast rakendamist ning tagada nende jätkuv eesmärgipärasus digitaalkeskkonnas; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt konkurentsi olukorda digitaalsel ühtsel turul ja reageerima koheselt turgu valitseva seisundi kuritarvitamisele; rõhutab eelkõige vajadust jälgida valikulise turustamise kokkulepete alaste suuniste nõuetekohast rakendamist ning tagada nende jätkuv eesmärgipärasus digitaalkeskkonnas;

| 42. | kutsub komisjoni üles edendama juurdepääsu riskikapitalile ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia klastritele, et liikuda edasi innovatiivsete kommertskasutusele eelnevate projektidega ja tekitada varajases etapis innovatsiooni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turgudel; rõhutab avaliku ja erasektori partnerluste ja tulevaste uute avalike hangete eeskirjade potentsiaali innovatsioonipartnerluste loomisel; ergutab veebipõhiste avalike hangete vahendite varajast vastuvõtmist, et saada nende abil kasu eelseisvast avalike hangete reformist; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles edendama juurdepääsu riskikapitalile ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia klastritele, et liikuda edasi innovatiivsete kommertskasutusele eelnevate projektidega ja tekitada varajases etapis innovatsiooni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turgudel; rõhutab avaliku ja erasektori partnerluste ja tulevaste uute avalike hangete eeskirjade potentsiaali innovatsioonipartnerluste loomisel; ergutab veebipõhiste avalike hangete vahendite varajast vastuvõtmist, et saada nende abil kasu eelseisvast avalike hangete reformist;

| 43. | rõhutab võrgu neutraalsuse tähtsust ja ELi VKEde piiramatu pääsu tähtsust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turule; palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed olukorra parandamiseks; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti seadusandlikku ettepanekut, et veelgi vähendada mobiilside rändlustasusid ELis; |
| --- | --- |

43.

rõhutab võrgu neutraalsuse tähtsust ja ELi VKEde piiramatu pääsu tähtsust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turule; palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed olukorra parandamiseks; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti seadusandlikku ettepanekut, et veelgi vähendada mobiilside rändlustasusid ELis;

Ligitõmbavad digitaalse infosisu alased õiguslikud ettepanekud

| 44. | ergutab komisjoni jätkama jõupingutusi intellektuaalomandi õiguse valdkonnas, et luua digitaalse ühtse turu jaoks ajakohane autoriõiguse raamistik; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et ergutada kogu digitaalsel ühtsel turul käideldava seadusliku infosisu arendamist; rõhutab, et läbivaadatud intellektuaalomandiõiguste kord peaks põhinema innovatsiooni, uute teenustemudelite ning kasutajate loodud ja nende koostöös loodud infosisul, et edendada konkurentsivõimelise ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turu arendamist, tagades samal ajal õiguste valdajate kaitse ja neile korraliku hüvitise maksmise; |
| --- | --- |

44.

ergutab komisjoni jätkama jõupingutusi intellektuaalomandi õiguse valdkonnas, et luua digitaalse ühtse turu jaoks ajakohane autoriõiguse raamistik; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et ergutada kogu digitaalsel ühtsel turul käideldava seadusliku infosisu arendamist; rõhutab, et läbivaadatud intellektuaalomandiõiguste kord peaks põhinema innovatsiooni, uute teenustemudelite ning kasutajate loodud ja nende koostöös loodud infosisul, et edendada konkurentsivõimelise ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turu arendamist, tagades samal ajal õiguste valdajate kaitse ja neile korraliku hüvitise maksmise;

| 45. | märgib, et liit on juba teinud edusamme autoriõiguste territoriaalsuse mõju vähendamisel, seda eelkõige komisjoni ettepaneku kaudu võtta vastu direktiiv õiguste kollektiivne teostamise ja muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta, mida seadusandja praegu kaalub; on veendunud, et õiguste kollektiivse teostamise ühingud peavad olema läbipaistvamad, paremini juhitud ja suurema vastutusega; on seisukohal, et kavandatud direktiiviga ergutataks õiguste multiterritoriaalset litsentsimist ja soodustataks internetiõiguste litsentsimist; |
| --- | --- |

45.

märgib, et liit on juba teinud edusamme autoriõiguste territoriaalsuse mõju vähendamisel, seda eelkõige komisjoni ettepaneku kaudu võtta vastu direktiiv õiguste kollektiivne teostamise ja muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta, mida seadusandja praegu kaalub; on veendunud, et õiguste kollektiivse teostamise ühingud peavad olema läbipaistvamad, paremini juhitud ja suurema vastutusega; on seisukohal, et kavandatud direktiiviga ergutataks õiguste multiterritoriaalset litsentsimist ja soodustataks internetiõiguste litsentsimist;

| 46. | rõhutab, et hetkel Euroopa litsentside teemal peetavasse dialoogi ja intellektuaalomandiõiguste õigusraamistiku läbivaatamisse tuleks kaasata kõik asjaomased ühiskonnakihid; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada kodanikuühiskonna ja tarbijakaitseorganisatsioonide nõuetekohane esindatus; nõuab, et komisjon esitaks 2014. aastal ambitsioonika strateegilise vahendi, mis hõlmaks nii praktilisi turulahendusi kui ka poliitilisi ja vajaduse korral õiguslikke meetmeid; palub komisjonil teavitada parlamenti selle protsessi tulemustest; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et hetkel Euroopa litsentside teemal peetavasse dialoogi ja intellektuaalomandiõiguste õigusraamistiku läbivaatamisse tuleks kaasata kõik asjaomased ühiskonnakihid; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada kodanikuühiskonna ja tarbijakaitseorganisatsioonide nõuetekohane esindatus; nõuab, et komisjon esitaks 2014. aastal ambitsioonika strateegilise vahendi, mis hõlmaks nii praktilisi turulahendusi kui ka poliitilisi ja vajaduse korral õiguslikke meetmeid; palub komisjonil teavitada parlamenti selle protsessi tulemustest;

| 47. | kutsub komisjoni üles esitama meetmeid audiovisuaalse infosisu, sealhulgas tellitava videoteenuse platvormide piiriülese ringluse ja ülekantavuse suurendamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama meetmeid ELi audiovisuaaltööstuse toetamiseks, et ületada selle sektori praegused raskused digitaalsel ühtsel turul; usub, et nende meetmetega tuleks suurendada tarbijate nõudlust mitterahvuslike Euroopa filmide järgi, lihtsustada piiriülest levitamist, sealhulgas toetada audiovisuaalteoste subtiitritega varustamist või dubleerimist, ning vähendada õiguste teostamisega seotud tehingukulusid; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles esitama meetmeid audiovisuaalse infosisu, sealhulgas tellitava videoteenuse platvormide piiriülese ringluse ja ülekantavuse suurendamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama meetmeid ELi audiovisuaaltööstuse toetamiseks, et ületada selle sektori praegused raskused digitaalsel ühtsel turul; usub, et nende meetmetega tuleks suurendada tarbijate nõudlust mitterahvuslike Euroopa filmide järgi, lihtsustada piiriülest levitamist, sealhulgas toetada audiovisuaalteoste subtiitritega varustamist või dubleerimist, ning vähendada õiguste teostamisega seotud tehingukulusid;

| 48. | peab vajalikuks teha kultuuriline ja loominguline infosisu, eelkõige audiovisuaalteosed ja uued piiriülesed infosisuedastusplatvormid liidu piires eriti eakate ja puuetega isikute jaoks rohkem kättesaadavaks, et edendada osalust liidu ühiskondlikus ja kultuurielus; |
| --- | --- |

48.

peab vajalikuks teha kultuuriline ja loominguline infosisu, eelkõige audiovisuaalteosed ja uued piiriülesed infosisuedastusplatvormid liidu piires eriti eakate ja puuetega isikute jaoks rohkem kättesaadavaks, et edendada osalust liidu ühiskondlikus ja kultuurielus;

| 49. | rõhutab, kui tähtsad on ELi ja muud teenused või platvormid liidu kultuuripärandi ja kultuurilise infosisu digiteerimise ja selle veebis kättesaadavuse jaoks; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, kui tähtsad on ELi ja muud teenused või platvormid liidu kultuuripärandi ja kultuurilise infosisu digiteerimise ja selle veebis kättesaadavuse jaoks;

| 50. | tervitab e-raamatute turu kasvu Euroopas ja on seisukohal, et see on nii tarbijatele kui ka ettevõtetele võrdselt kasutoov; rõhutab, et on tähtis tagada, et tarbijatel ei oleks mingeid takistusi, kui nad soovivad osta e-raamatuid üle territoriaalpiiride, -platvormide ja seadmete; rõhutab, et on tähtis tagada erinevate e-raamatute seadmete ja süsteemide ristkasutatavus; |
| --- | --- |

50.

tervitab e-raamatute turu kasvu Euroopas ja on seisukohal, et see on nii tarbijatele kui ka ettevõtetele võrdselt kasutoov; rõhutab, et on tähtis tagada, et tarbijatel ei oleks mingeid takistusi, kui nad soovivad osta e-raamatuid üle territoriaalpiiride, -platvormide ja seadmete; rõhutab, et on tähtis tagada erinevate e-raamatute seadmete ja süsteemide ristkasutatavus;

| 51. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut ühtlustada sarnaste kaupade ja teenuste suhtes kohaldatavad käibemaksumäärad; kutsub üles defineerima õiguskindluse eesmärgil ELi tasandil dünaamiliselt „e-raamatute” mõistet, pidades silmas alates 2015. aastast kohaldatavat tarbija elukohariigi põhimõtet; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut ühtlustada sarnaste kaupade ja teenuste suhtes kohaldatavad käibemaksumäärad; kutsub üles defineerima õiguskindluse eesmärgil ELi tasandil dünaamiliselt „e-raamatute” mõistet, pidades silmas alates 2015. aastast kohaldatavat tarbija elukohariigi põhimõtet;

| 52. | palub, et komisjon esitaks ettepaneku käibemaksumäärade õiglaseks kohaldamiseks loomingulise, kultuurilise, teadusliku ja haridusliku infosisu suhtes, sõltumata kasutaja juurdepääsu vahendist; on seisukohal, et vähendatud käibemaksumäärasid, mida kohaldatakse füüsilisel kujul levitatava infosisu suhtes, tuleks samaväärselt kohaldada ka digitaalsel kujul levitatava infosisu suhtes, suurendades seeläbi digitaalsete platvormide ligitõmbavust ja stimuleerides uuenduslikke infosisuteenuseid ja uusi viise selle infosisu veebis kättesaadavaks tegemisele; |
| --- | --- |

52.

palub, et komisjon esitaks ettepaneku käibemaksumäärade õiglaseks kohaldamiseks loomingulise, kultuurilise, teadusliku ja haridusliku infosisu suhtes, sõltumata kasutaja juurdepääsu vahendist; on seisukohal, et vähendatud käibemaksumäärasid, mida kohaldatakse füüsilisel kujul levitatava infosisu suhtes, tuleks samaväärselt kohaldada ka digitaalsel kujul levitatava infosisu suhtes, suurendades seeläbi digitaalsete platvormide ligitõmbavust ja stimuleerides uuenduslikke infosisuteenuseid ja uusi viise selle infosisu veebis kättesaadavaks tegemisele;

| 53. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle esitada konkreetne ettepanek, et täpsustada teavitamise ja meetmete võtmise korra toimimist, esitada selle täpne tõlgendus ja anda selle kohta suuniseid; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle esitada konkreetne ettepanek, et täpsustada teavitamise ja meetmete võtmise korra toimimist, esitada selle täpne tõlgendus ja anda selle kohta suuniseid;

Teel arukate ja koolitalitlusvõimeliste liikuvusteenuste poole ELis

| 54. | nõuab ka ELi rahastatavate teadusuuringute käigus väljatöötatud selliste arukate liikuvussüsteemide täiendavat rakendamist nagu uus lennuliikluse juhtimissüsteem (SESAR), Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS) ja raudteevaldkonna teabesüsteemid, mereseiresüsteemid (SafeSeaNet), jõeteabeteenused (RIS), arukad transpordisüsteemid (ITS), koostalitlusvõimelised vastastikku ühendatud lahendused uue põlvkonna mitmeliigilise transpordikorralduse süsteemide jaoks; |
| --- | --- |

54.

nõuab ka ELi rahastatavate teadusuuringute käigus väljatöötatud selliste arukate liikuvussüsteemide täiendavat rakendamist nagu uus lennuliikluse juhtimissüsteem (SESAR), Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS) ja raudteevaldkonna teabesüsteemid, mereseiresüsteemid (SafeSeaNet), jõeteabeteenused (RIS), arukad transpordisüsteemid (ITS), koostalitlusvõimelised vastastikku ühendatud lahendused uue põlvkonna mitmeliigilise transpordikorralduse süsteemide jaoks;

| 55. | rõhutab, et üleeuroopalise transpordivõrgu raames tuleks ulatuslikumalt rakendada infotehnoloogiavahendeid, et lihtsustada haldusmenetlusi, tagada kaubavedude jälgimine ja jälitamine ning optimeerida sõiduplaane ja liiklusvoogusid; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et üleeuroopalise transpordivõrgu raames tuleks ulatuslikumalt rakendada infotehnoloogiavahendeid, et lihtsustada haldusmenetlusi, tagada kaubavedude jälgimine ja jälitamine ning optimeerida sõiduplaane ja liiklusvoogusid;

Digitaalse ühtse turu rahvusvaheline mõõde

| 56. | on seisukohal, et intellektuaalomandiõiguste toetamiseks ja kaasajastamiseks on vaja ulatuslikumat ülemaailmset koostööd, mis on vajalik innovatsiooni, tööhõive ja avatud maailmakaubanduse tagamiseks; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et intellektuaalomandiõiguste toetamiseks ja kaasajastamiseks on vaja ulatuslikumat ülemaailmset koostööd, mis on vajalik innovatsiooni, tööhõive ja avatud maailmakaubanduse tagamiseks;

| 57. | tunneb heameelt komisjoni hiljutiste algatuste üle, kuid rõhutab vajadust viia lõpule regulatiivne raamistik autoriõiguste jõustamiseks digitaalses keskkonnas, mida tuleb kohandada praeguste nõuetega, et meie kaubanduspartneritega saaks sõlmida kokkuleppeid ajakohaste Euroopa Liidu õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

57.

tunneb heameelt komisjoni hiljutiste algatuste üle, kuid rõhutab vajadust viia lõpule regulatiivne raamistik autoriõiguste jõustamiseks digitaalses keskkonnas, mida tuleb kohandada praeguste nõuetega, et meie kaubanduspartneritega saaks sõlmida kokkuleppeid ajakohaste Euroopa Liidu õigusaktide alusel;

| 58. | märgib, et e-kaubandus on arenenud väljaspool traditsioonilist standardset kaubandust reguleerivat raamistikku; toonitab rahvusvahelise koostöö tihendamise tähtsust WTOs ja Ülemaailmses Intellektuaalomandi Organisatsioonis (WIPO), et tagada ülemaailmse digitaalse turu areng ja seda kaitsta; nõuab praegu kehtiva infotehnoloogia lepingu (ITA) läbivaatamist ja ajakohastamist WTOs ning seda, et EL uuriks rahvusvahelise digitaalmajandust käsitleva lepingu (IDEA) võimalusi; |
| --- | --- |

58.

märgib, et e-kaubandus on arenenud väljaspool traditsioonilist standardset kaubandust reguleerivat raamistikku; toonitab rahvusvahelise koostöö tihendamise tähtsust WTOs ja Ülemaailmses Intellektuaalomandi Organisatsioonis (WIPO), et tagada ülemaailmse digitaalse turu areng ja seda kaitsta; nõuab praegu kehtiva infotehnoloogia lepingu (ITA) läbivaatamist ja ajakohastamist WTOs ning seda, et EL uuriks rahvusvahelise digitaalmajandust käsitleva lepingu (IDEA) võimalusi;

| 59. | leiab, et ELi ettevõtete digitaalsetele turgudele ja veebipõhistele tarbijatele juurdepääsu piiramine muu hulgas massilise riikliku tsensuuri kehtestamisega või Euroopa veebiteenuste pakkujate turulepääsu piiramisega kolmandates riikides kujutab endast kaubandustõket; kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama kõigisse tulevastesse kaubanduslepingutesse, eriti veebiteenuseid ja omavahel teavet jagavaid veebikogukondi puudutavate sätetega lepingutesse kaitsemehhanismi, mis tagaks, et kolmandad osalised ei nõuaks ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaettevõtetelt veebilehtedele juurdepääsu piiramist, kasutajate loodud veebisisu eemaldamist või isikliku teabe, nt isikliku IP-aadressi avaldamist viisidel, mis on vastuolus põhiõiguste ja -vabadustega; lisaks kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama strateegiat, mille abil vastata kolmandate riikide meetmetele, kes piiravad ELi äriühingute juurdepääsu ülemaailmsele digitaalsele turule; |
| --- | --- |

59.

leiab, et ELi ettevõtete digitaalsetele turgudele ja veebipõhistele tarbijatele juurdepääsu piiramine muu hulgas massilise riikliku tsensuuri kehtestamisega või Euroopa veebiteenuste pakkujate turulepääsu piiramisega kolmandates riikides kujutab endast kaubandustõket; kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama kõigisse tulevastesse kaubanduslepingutesse, eriti veebiteenuseid ja omavahel teavet jagavaid veebikogukondi puudutavate sätetega lepingutesse kaitsemehhanismi, mis tagaks, et kolmandad osalised ei nõuaks ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaettevõtetelt veebilehtedele juurdepääsu piiramist, kasutajate loodud veebisisu eemaldamist või isikliku teabe, nt isikliku IP-aadressi avaldamist viisidel, mis on vastuolus põhiõiguste ja -vabadustega; lisaks kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama strateegiat, mille abil vastata kolmandate riikide meetmetele, kes piiravad ELi äriühingute juurdepääsu ülemaailmsele digitaalsele turule;

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0468.

(2)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 59.

(3)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 70.

(4)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 51.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0209.

(6)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 25.

(7)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(8)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(9)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 58.

(10)  ELT C 50 E, 21.2.2012, lk 1.

(11)  ELT L 189, 22.7.2010, lk 1.

(12)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(13)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 26.

(14)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(15)  Ühendkuningriigi ettevõtlusinnovatsiooni ja kutseoskuste amet. Majandusuuring nr 11. Ühtse turu rajamise lõpuleviimise majanduslik mõju Ühendkuningriigile ja ELile. Veebruar 2011.

(16)  Ühendkuningriigi ettevõtlusinnovatsiooni ja kutseoskuste amet. Majandusuuring nr 11. Ühtse turu rajamise lõpuleviimise majanduslik mõju Ühendkuningriigile ja ELile. Veebruar 2011. Lisaks Eurostati andmed: ELi SKP 2010. aastal ja ELi leibkondade arv.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Kriisi mõju ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 3, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 9, 151, 153 ja 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 3, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 9, 151, 153 ja 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 21, 23, 24, 25, 34 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 21, 23, 24, 25, 34 ja 35,

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 30 (õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest) ja artiklit 16 (perekonna õigus saada sotsiaalset, õiguslikku ja majanduslikku kaitset), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 30 (õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest) ja artiklit 16 (perekonna õigus saada sotsiaalset, õiguslikku ja majanduslikku kaitset),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” (COM(2009)0567),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (COM(2010)0636),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (COM(2011)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine” (COM(2012)0083),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet tööhõive ja sotsiaalarengu kohta Euroopas 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet tööhõive ja sotsiaalarengu kohta Euroopas 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (3),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (vahearuanne) (9),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (12),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (15),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (16) ja 16. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (16) ja 16. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2011. aasta aruandeid „Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States” (18) („Ebaseaduslikud rändajad: juurdepääs tervishoiuteenustele Euroopa Liidu 10 liikmesriigis”) ja „Fundamental rights of migrants in an irregular situation in the European Union” („Ebaseaduslike rändajate põhiõigused Euroopa Liidus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2011. aasta aruandeid „Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States” (18) („Ebaseaduslikud rändajad: juurdepääs tervishoiuteenustele Euroopa Liidu 10 liikmesriigis”) ja „Fundamental rights of migrants in an irregular situation in the European Union” („Ebaseaduslike rändajate põhiõigused Euroopa Liidus”),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee kolmandat, 2012. aastal märtsi aruannet „Majanduskriisi ja käimasoleva eelarve konsolideerimise sotsiaalne mõju”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee kolmandat, 2012. aastal märtsi aruannet „Majanduskriisi ja käimasoleva eelarve konsolideerimise sotsiaalne mõju”,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Doctors of the World aruannet „Tervishoiuteenuste kättesaadavus ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele Euroopa Liidus 2012. aastal”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Doctors of the World aruannet „Tervishoiuteenuste kättesaadavus ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele Euroopa Liidus 2012. aastal”,

| — | võttes arvesse Eurofoundi kolmandat Euroopa elukvaliteedi uuringut „Elukvaliteet Euroopas: kriisi mõju” (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi kolmandat Euroopa elukvaliteedi uuringut „Elukvaliteet Euroopas: kriisi mõju” (19),

| — | võttes arvesse Eurofoundi aruannet leibkondade võlanõustamisteenuste kohta Euroopa Liidus (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi aruannet leibkondade võlanõustamisteenuste kohta Euroopa Liidus (20),

| — | võttes arvesse Eurofoundi aruannet „Romade elutingimused: nõuetele mittevastavad eluasemed ja puudulik tervishoid” (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi aruannet „Romade elutingimused: nõuetele mittevastavad eluasemed ja puudulik tervishoid” (21),

| — | võttes arvesse Eurofoundi aruannet „Puuetega või terviseprobleemidega noorte aktiivne kaasamine” (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi aruannet „Puuetega või terviseprobleemidega noorte aktiivne kaasamine” (22),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) aruannet „Tervisest lühidalt – Euroopa 2012”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) aruannet „Tervisest lühidalt – Euroopa 2012”,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) väljaannet „Sotsiaalkaitse kõigile – ebavõrdsusega võitlemine tervishoiuteenuste kättesaadavusel ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele Euroopa ja Kesk-Aasia riikides”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) väljaannet „Sotsiaalkaitse kõigile – ebavõrdsusega võitlemine tervishoiuteenuste kättesaadavusel ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele Euroopa ja Kesk-Aasia riikides”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0221/2013),

| A. | arvestades, et kõik inimesed on sündinud vabana, sama inimväärikuse ja õigustega ning liikmesriikide kohustus on edendada neid õigusi ja tagada need oma põhiseaduse ja tervishoiusüsteemi kaudu; arvestades, et tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja tervisenäitajate osas esineb kõikjal ELis soolist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõik inimesed on sündinud vabana, sama inimväärikuse ja õigustega ning liikmesriikide kohustus on edendada neid õigusi ja tagada need oma põhiseaduse ja tervishoiusüsteemi kaudu; arvestades, et tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja tervisenäitajate osas esineb kõikjal ELis soolist ebavõrdsust;

| B. | arvestades, et ELi põhiväärtusi peab austama ka kriisiolukorras ning juurdepääsu hooldus- ja tervishoiuteenustele ning sotsiaalabile tuleks käsitada kõikide ELi kodanike põhiõigusena; arvestades aga, et kokkuhoiupoliitika rakendamise tagajärjel on enamikus liikmesriikides tervishoiu-, hooldus- ja sotsiaalteenuseid kärbitud ning seeläbi on halvenenud teenuste üldine kättesaadavus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi põhiväärtusi peab austama ka kriisiolukorras ning juurdepääsu hooldus- ja tervishoiuteenustele ning sotsiaalabile tuleks käsitada kõikide ELi kodanike põhiõigusena; arvestades aga, et kokkuhoiupoliitika rakendamise tagajärjel on enamikus liikmesriikides tervishoiu-, hooldus- ja sotsiaalteenuseid kärbitud ning seeläbi on halvenenud teenuste üldine kättesaadavus ja kvaliteet;

| C. | arvestades, et kõikjal ELis peavad tervishoiusüsteemid tulema toime märkimisväärsete probleemidega, sealhulgas püsiv euroala võlakriis, mis põhjustab survet riigi rahandusele, vananev elanikkond, tervishoiuteenuste muutuv olemus ja suuremad tervishoiukulud, mis kõik osutavad selgelt tungivale reformimisvajadusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõikjal ELis peavad tervishoiusüsteemid tulema toime märkimisväärsete probleemidega, sealhulgas püsiv euroala võlakriis, mis põhjustab survet riigi rahandusele, vananev elanikkond, tervishoiuteenuste muutuv olemus ja suuremad tervishoiukulud, mis kõik osutavad selgelt tungivale reformimisvajadusele;

| D. | arvestades, et ELis on maailma kõige paremini arenenud sotsiaalkaitsesüsteem, mille puhul kodanikud maksavad kõrgeimaid makse sotsiaalteenuste kulude katmiseks; rõhutab, et poliitiline prioriteet peab olema Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine ja edasiarendamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELis on maailma kõige paremini arenenud sotsiaalkaitsesüsteem, mille puhul kodanikud maksavad kõrgeimaid makse sotsiaalteenuste kulude katmiseks; rõhutab, et poliitiline prioriteet peab olema Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine ja edasiarendamine;

| E. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon sedastab Tallinna hartas, et tervisel on majandusliku arengu ja heaolu seisukohast määrav tähtsus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon sedastab Tallinna hartas, et tervisel on majandusliku arengu ja heaolu seisukohast määrav tähtsus;

| F. | arvestades, et mitmes liikmesriigis ebavõrdsus üha kasvab, kuna vaesed ja enim puudustkannatavad isikud muutuvad seal veelgi vaesemaks; arvestades, et 2011. aastal ohustas vaesus või tõrjutus 24,2 % ELi elanikkonnast; arvestades, et peale selle on väikese sissetulekuga isikute seas halvenenud inimeste endi hinnang oma tervisliku seisundi kohta; seejuures on võrreldes 25 % elanikkonnast, kellel on kõrgeim sissetulek, tervisealane lõhe aina suurem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmes liikmesriigis ebavõrdsus üha kasvab, kuna vaesed ja enim puudustkannatavad isikud muutuvad seal veelgi vaesemaks; arvestades, et 2011. aastal ohustas vaesus või tõrjutus 24,2 % ELi elanikkonnast; arvestades, et peale selle on väikese sissetulekuga isikute seas halvenenud inimeste endi hinnang oma tervisliku seisundi kohta; seejuures on võrreldes 25 % elanikkonnast, kellel on kõrgeim sissetulek, tervisealane lõhe aina suurem;

| G. | arvestades, et pikaajalise töötuse määra tõusmisel jäävad paljud kodanikud kindlustuseta ning see piirab nende juurdepääsu tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pikaajalise töötuse määra tõusmisel jäävad paljud kodanikud kindlustuseta ning see piirab nende juurdepääsu tervishoiuteenustele;

| H. | arvestades, et kõige ebasoodsamas olukorras olevaid elanikerühmasid on praegune kriis tabanud ebavõrdeliselt, sest sissetuleku kaotamise ja hooldusteenuste vähenemise tõttu kannatavad nad kahekordselt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõige ebasoodsamas olukorras olevaid elanikerühmasid on praegune kriis tabanud ebavõrdeliselt, sest sissetuleku kaotamise ja hooldusteenuste vähenemise tõttu kannatavad nad kahekordselt;

| I. | arvestades, et nn kroonilisi vaeseid, kes on sageli pikaajalised töötud või väikesepalgalised töötajad, üksi elavad vallalised lastega inimesed, kes ei tööta või kes töötavad mõnetunnise koormusega, ning eakamaid inimesi Kesk- ja Ida-Euroopas arvatakse järjepidevalt kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade hulka; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nn kroonilisi vaeseid, kes on sageli pikaajalised töötud või väikesepalgalised töötajad, üksi elavad vallalised lastega inimesed, kes ei tööta või kes töötavad mõnetunnise koormusega, ning eakamaid inimesi Kesk- ja Ida-Euroopas arvatakse järjepidevalt kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade hulka;

| J. | arvestades, et viimased uuringud kinnitavad, et tekkinud on uus rühm ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, kes olid varem suhteliselt heal järjel, kuid kes nüüd isiklike võlgade tõttu puudust kannatavad; kõnealune rühm, kelle jaoks puudus on uus nähtus, ei pruugi suuta majanduslikult toime tulla ning võib oma võlgadega seotud arve- ja maksekohustused täitmata jätta või ei pruugi olla enam suuteline maksma vajalike hooldusteenuste eest ning kardab, et on sunnitud oma elukohast lahkuma; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimased uuringud kinnitavad, et tekkinud on uus rühm ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, kes olid varem suhteliselt heal järjel, kuid kes nüüd isiklike võlgade tõttu puudust kannatavad; kõnealune rühm, kelle jaoks puudus on uus nähtus, ei pruugi suuta majanduslikult toime tulla ning võib oma võlgadega seotud arve- ja maksekohustused täitmata jätta või ei pruugi olla enam suuteline maksma vajalike hooldusteenuste eest ning kardab, et on sunnitud oma elukohast lahkuma;

| K. | arvestades, kui tähtsad on riigi omandisse kuuluvad avalikud teenused, mida riik haldab teenuste kasutajate kaasamisel, elanike heaolu jaoks väga olulistes valdkondades, sealhulgas tervishoid, haridus, õigus, vee- ja elamumajandus, transport, lastehoiuteenus ja eakate hooldamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, kui tähtsad on riigi omandisse kuuluvad avalikud teenused, mida riik haldab teenuste kasutajate kaasamisel, elanike heaolu jaoks väga olulistes valdkondades, sealhulgas tervishoid, haridus, õigus, vee- ja elamumajandus, transport, lastehoiuteenus ja eakate hooldamine;

| L. | arvestades, et tervishoiusüsteemide killustatus võib viia olukorrani, kus paljudele patsientidele ei osutata meditsiiniliselt vajalikke hooldusteenuseid ning osale pakutakse hooldusteenuseid, mis võivad olla ebavajalikud või isegi kahjulikud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tervishoiusüsteemide killustatus võib viia olukorrani, kus paljudele patsientidele ei osutata meditsiiniliselt vajalikke hooldusteenuseid ning osale pakutakse hooldusteenuseid, mis võivad olla ebavajalikud või isegi kahjulikud;

| M. | arvestades, et kriis on suurendanud eeskätt noorte jaoks ohtu olla kaua aega tööturult tõrjutud, ning et tulevase tööturul osalemise ja töötasu seisukohalt on noored kriisi tagajärgede ees kõige kaitsetumad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kriis on suurendanud eeskätt noorte jaoks ohtu olla kaua aega tööturult tõrjutud, ning et tulevase tööturul osalemise ja töötasu seisukohalt on noored kriisi tagajärgede ees kõige kaitsetumad;

| N. | arvestades, et aina enam inimesi ELis töötab pärast seadusjärgse pensioniea saabumist ning osaliselt tuleneb see rahalistest vajadustest, sest muud pensionijärgsed leibkonna sissetulekuallikad on sattunud surve alla; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et aina enam inimesi ELis töötab pärast seadusjärgse pensioniea saabumist ning osaliselt tuleneb see rahalistest vajadustest, sest muud pensionijärgsed leibkonna sissetulekuallikad on sattunud surve alla;

| O. | arvestades, et teenuste kasutamise kulu teenuste kasutajale on mõnes liikmesriigis suurenemas, mis tähendab, et paljud inimesed ei saa enam endale lubada piisaval tasemel teenuseid konkreetsete vajaduste rahuldamiseks, mille tagajärjeks on iseseisvuse kaotus, täiendav stress koduses või tööalases olukorras või võimalik kahjulik mõju nende tervisele, mis toob kaasa nende sotsiaalse tõrjutuse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teenuste kasutamise kulu teenuste kasutajale on mõnes liikmesriigis suurenemas, mis tähendab, et paljud inimesed ei saa enam endale lubada piisaval tasemel teenuseid konkreetsete vajaduste rahuldamiseks, mille tagajärjeks on iseseisvuse kaotus, täiendav stress koduses või tööalases olukorras või võimalik kahjulik mõju nende tervisele, mis toob kaasa nende sotsiaalse tõrjutuse;

| P. | arvestades, et tervishoiusüsteemid võivad (tahtmatult) luua takistusi tervishoiuteenuste kättesaadavusele või pakkuda teistsuguse kvaliteediga tervishoiuteenuseid inimestele, keda iseloomustab enam kui üks kaitsealune tunnus, näiteks sugu, vanus või kuuluvus vähemusrühma; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tervishoiusüsteemid võivad (tahtmatult) luua takistusi tervishoiuteenuste kättesaadavusele või pakkuda teistsuguse kvaliteediga tervishoiuteenuseid inimestele, keda iseloomustab enam kui üks kaitsealune tunnus, näiteks sugu, vanus või kuuluvus vähemusrühma;

| Q. | arvestades, et mõnda sotsiaalkindlustussüsteemi muudetakse, et kaotada teatavate elanikerühmade juurdepääs tervishoiuteenustele ja hüvitus teatava ravi ja ravimite eest, või seda vähendada (23), millega kaasnevad täiendavad ohud isiklikule ja rahvatervisele ning nende süsteemide pikaajalisele jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõnda sotsiaalkindlustussüsteemi muudetakse, et kaotada teatavate elanikerühmade juurdepääs tervishoiuteenustele ja hüvitus teatava ravi ja ravimite eest, või seda vähendada (23), millega kaasnevad täiendavad ohud isiklikule ja rahvatervisele ning nende süsteemide pikaajalisele jätkusuutlikkusele;

| R. | arvestades, et hinnangute kohaselt osutavad suuremat osa praegu ELis pakutavatest hooldusteenustest mitteametlikud tasustamata hooldajad; arvestades, et arvukate demograafiliste arengusuundumuste ja suureneva hoolduskoormuse tõttu on see suur ressurss ohus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et hinnangute kohaselt osutavad suuremat osa praegu ELis pakutavatest hooldusteenustest mitteametlikud tasustamata hooldajad; arvestades, et arvukate demograafiliste arengusuundumuste ja suureneva hoolduskoormuse tõttu on see suur ressurss ohus;

| S. | arvestades, et õigus mitmesugustele kodustele, elukohajärgsetele ja muudele kogukonna tugiteenustele, kaasa arvatud elamise toetuseks vajalik kõrvalabi, on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 19 ja 26; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et õigus mitmesugustele kodustele, elukohajärgsetele ja muudele kogukonna tugiteenustele, kaasa arvatud elamise toetuseks vajalik kõrvalabi, on sätestatud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklites 19 ja 26;

| T. | arvestades, et põhjused, miks lapsed paigutatakse asendushooldussüsteemi, on keerulised ja mitmemõõtmelised, kuid sageli on need otseselt või kaudselt seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et põhjused, miks lapsed paigutatakse asendushooldussüsteemi, on keerulised ja mitmemõõtmelised, kuid sageli on need otseselt või kaudselt seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega;

| U. | arvestades, et täpse ja kättesaadava teabe puudumine võib põhjustada olukorda, kus ebasoodsas olukorras olevad elanikerühmad ei pääse ligi vajalikele hooldusteenustele, millele neil on õigus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et täpse ja kättesaadava teabe puudumine võib põhjustada olukorda, kus ebasoodsas olukorras olevad elanikerühmad ei pääse ligi vajalikele hooldusteenustele, millele neil on õigus;

| V. | arvestades, et aruannetes juhitakse tähelepanu sellele, et mõnedel ELi kodanikel ja teistel vastava õigusliku nõudega isikutel on ikka veel probleeme seadusjärgsete hooldusteenuste kättesaadavuse õiguse kasutamisega piiriüleses olukorras; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et aruannetes juhitakse tähelepanu sellele, et mõnedel ELi kodanikel ja teistel vastava õigusliku nõudega isikutel on ikka veel probleeme seadusjärgsete hooldusteenuste kättesaadavuse õiguse kasutamisega piiriüleses olukorras;

| W. | arvestades, et meditsiinilise demograafia probleemid (hooldusteenuste osutamise madal tase mõnedes geograafilistes piirkondades) paljudes liikmesriikides raskendavad ebasoodsas olukorras elanikerühmade juurdepääsu tervishoiule; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et meditsiinilise demograafia probleemid (hooldusteenuste osutamise madal tase mõnedes geograafilistes piirkondades) paljudes liikmesriikides raskendavad ebasoodsas olukorras elanikerühmade juurdepääsu tervishoiule;

| X. | arvestades, et järjest enam antakse teada kasvavast sotsiaalsest jagunemisest ja agressiivsusest tulenevatest verbaalsetest ja füüsilistest rünnakutest vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste vastu; arvestades, et sellistest juhtudest tuleks anda aru üksikasjalikult; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et järjest enam antakse teada kasvavast sotsiaalsest jagunemisest ja agressiivsusest tulenevatest verbaalsetest ja füüsilistest rünnakutest vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste vastu; arvestades, et sellistest juhtudest tuleks anda aru üksikasjalikult;

| Y. | arvestades, et mõne liikmesriigi poliitika halvenemise tõttu, mis puudutab puuetega, õpiraskustega või psühhiaatriliste haigustega isikuid, kaugenetakse kaasavast õigustepõhisest lähenemisviisist, mille eesmärk on täielik kaasamine kogukonda, naastes varasema, rohkem institutsioonilise ja eraldava lähenemisviisi juurde; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mõne liikmesriigi poliitika halvenemise tõttu, mis puudutab puuetega, õpiraskustega või psühhiaatriliste haigustega isikuid, kaugenetakse kaasavast õigustepõhisest lähenemisviisist, mille eesmärk on täielik kaasamine kogukonda, naastes varasema, rohkem institutsioonilise ja eraldava lähenemisviisi juurde;

| Z. | rõhutab tervishoiu- ja hooldussektori suurt tööhõivepotentsiaali kõikjal ELis; |
| --- | --- |

Z.

rõhutab tervishoiu- ja hooldussektori suurt tööhõivepotentsiaali kõikjal ELis;

| AA. | arvestades, et paljud tervishoiu- ja hooldussektori töökohad on mõnes liikmesriigis ikka madalalt tasustatud ning sageli ei pakuta ametlikke lepinguid ega muid peamisi tööõigusi, samuti iseloomustab neid suure füüsilise ja emotsionaalse stressi ohu, läbipõlemisohu ja määratletud karjääri puudumise tõttu vähene ligitõmbavus; arvestades, et sektoris pakutakse vähest täiendõpet, peale selle on nimetatud valdkonna töötajad peamiselt eakad, naised ja võõrtöötajad; arvestades, et sageli pakuvad ELis hooldusteenuseid mitteametlikud tasustamata hooldajad, keda võib samuti käsitada ebasoodsas olukorras oleva rühmana aina suureneva surve tõttu pakkuda keerukamal ja tehnilisemal tasemel hooldust; arvestades, et mitmes liikmesriigis puuduvad kvaliteetsed hooldusteenused, mis sissetulekust sõltumata oleksid kõikidele kättesaadavad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et paljud tervishoiu- ja hooldussektori töökohad on mõnes liikmesriigis ikka madalalt tasustatud ning sageli ei pakuta ametlikke lepinguid ega muid peamisi tööõigusi, samuti iseloomustab neid suure füüsilise ja emotsionaalse stressi ohu, läbipõlemisohu ja määratletud karjääri puudumise tõttu vähene ligitõmbavus; arvestades, et sektoris pakutakse vähest täiendõpet, peale selle on nimetatud valdkonna töötajad peamiselt eakad, naised ja võõrtöötajad; arvestades, et sageli pakuvad ELis hooldusteenuseid mitteametlikud tasustamata hooldajad, keda võib samuti käsitada ebasoodsas olukorras oleva rühmana aina suureneva surve tõttu pakkuda keerukamal ja tehnilisemal tasemel hooldust; arvestades, et mitmes liikmesriigis puuduvad kvaliteetsed hooldusteenused, mis sissetulekust sõltumata oleksid kõikidele kättesaadavad;

| AB. | arvestades, et üleminek institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhistele hooldusvormidele nõuab suuremat eluasemega seotud tuge, et võimaldada ebasoodsas olukorras inimestel iseseisvalt elada; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et üleminek institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhistele hooldusvormidele nõuab suuremat eluasemega seotud tuge, et võimaldada ebasoodsas olukorras inimestel iseseisvalt elada;

| AC. | arvestades, et iseseisvat elu alustavaid, hooldusasutustest lahkuvaid noori inimesi ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus eriti; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et iseseisvat elu alustavaid, hooldusasutustest lahkuvaid noori inimesi ohustab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus eriti;

| AD. | arvestades, et järjest enam tuleb eakaid inimesi pidada kaitsetuks elanikerühmaks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et järjest enam tuleb eakaid inimesi pidada kaitsetuks elanikerühmaks;

| AE. | arvestades, et ELi vaesed kodanikud, kes on pärit teistest liikmesriikidest, ja kolmandate riikide kodanikud, kellel on mõne teise liikmesriigi sotsiaalkindlustus, võivad samuti kogeda suuri raskusi juurdepääsul tervishoiule; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi vaesed kodanikud, kes on pärit teistest liikmesriikidest, ja kolmandate riikide kodanikud, kellel on mõne teise liikmesriigi sotsiaalkindlustus, võivad samuti kogeda suuri raskusi juurdepääsul tervishoiule;

| AF. | arvestades, et kõikidel inimestel on õigus elustandardile, mis võimaldab neile ja nende perekondadele tervise ja heaolu; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kõikidel inimestel on õigus elustandardile, mis võimaldab neile ja nende perekondadele tervise ja heaolu;

| AG. | arvestades, et tähtis on rõhutada kodanikuühiskonna ja selle organisatsioonide tähtsust, sest nad täidavad tõrjutud rühmadeni jõudmisel olulist rolli; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tähtis on rõhutada kodanikuühiskonna ja selle organisatsioonide tähtsust, sest nad täidavad tõrjutud rühmadeni jõudmisel olulist rolli;

| AH. | arvestades, et tervisekaitse mõjutab suuresti inimeste elukvaliteeti, eluiga ja inimväärikust; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et tervisekaitse mõjutab suuresti inimeste elukvaliteeti, eluiga ja inimväärikust;

| AI. | arvestades, et Euroopas sünnib igal aastal ligikaudu 10 % lastest enneaegselt (loote vanus alla 37 nädala), ning arvestades, et enneaegselt sündinud laste emadel puudub sageli juurdepääs vajalikul tasemel tervishoiuteenustele – asjaolu, mis annab veelgi rohkem tunda töö- ja eralelu tasakaalu puhul; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Euroopas sünnib igal aastal ligikaudu 10 % lastest enneaegselt (loote vanus alla 37 nädala), ning arvestades, et enneaegselt sündinud laste emadel puudub sageli juurdepääs vajalikul tasemel tervishoiuteenustele – asjaolu, mis annab veelgi rohkem tunda töö- ja eralelu tasakaalu puhul;

| AJ. | arvestades, et vaesuse, ebapiisava hariduse ja nõrgema sotsiaalse lõimimise tagajärjeks on vilets tervislik seisund; arvestades, et ebasoodsas olukorras elanikerühmade jaoks on peamisteks takistusteks tervishoiule juurdepääsul puudulikud teadmised ja arusaamine tervishoiusüsteemist, haldusprobleemid, puudulikud teadmised haiguste ennetamisest ning teenustele füüsilise juurdepääsu puudumine; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et vaesuse, ebapiisava hariduse ja nõrgema sotsiaalse lõimimise tagajärjeks on vilets tervislik seisund; arvestades, et ebasoodsas olukorras elanikerühmade jaoks on peamisteks takistusteks tervishoiule juurdepääsul puudulikud teadmised ja arusaamine tervishoiusüsteemist, haldusprobleemid, puudulikud teadmised haiguste ennetamisest ning teenustele füüsilise juurdepääsu puudumine;

| 1. | kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt teavet rakendatavate kokkuhoiumeetmete kohta ning kokkuhoiumeetmete sotsiaalse mõju hindamise läbiviimist ning lisama selliste meetmete keskpika ja pika perioodi sotsiaalsete ja majanduslike mõjudega toimetulemiseks riigipõhiseid soovitusi; palub komisjonil koostada ja esitada parlamendile korrapäraselt nimetatud hindamiste koondaruandeid; palub, et Euroopa poolaasta raames ei keskendutaks üksnes sotsiaalkindlustussüsteemide rahanduslikule jätkusuutlikkusele, vaid arvestataks ka võimalikku mõju nende kättesaadavusele ja kvaliteedile; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt teavet rakendatavate kokkuhoiumeetmete kohta ning kokkuhoiumeetmete sotsiaalse mõju hindamise läbiviimist ning lisama selliste meetmete keskpika ja pika perioodi sotsiaalsete ja majanduslike mõjudega toimetulemiseks riigipõhiseid soovitusi; palub komisjonil koostada ja esitada parlamendile korrapäraselt nimetatud hindamiste koondaruandeid; palub, et Euroopa poolaasta raames ei keskendutaks üksnes sotsiaalkindlustussüsteemide rahanduslikule jätkusuutlikkusele, vaid arvestataks ka võimalikku mõju nende kättesaadavusele ja kvaliteedile;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama ja edendama investeeringuid sellistesse sotsiaalteenustesse nagu tervishoiu-, hooldusteenuste ja sotsiaalsektorid, mis on demograafilisi muutusi ja kriisi sotsiaalseid tagajärgi arvestades vajalikud ning millel on suur töökohtade loomise potentsiaal; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama ja edendama investeeringuid sellistesse sotsiaalteenustesse nagu tervishoiu-, hooldusteenuste ja sotsiaalsektorid, mis on demograafilisi muutusi ja kriisi sotsiaalseid tagajärgi arvestades vajalikud ning millel on suur töökohtade loomise potentsiaal;

| 3. | on veendunud, et vajalikud reformid peaksid olema suunatud tervishoiu kvaliteedile ja tõhususele, parandama õigel ajal õiges vormis pakutava õige hoolduse kättesaadavust, hoidma inimesed terved ja tagama, et tavapäraseid välditavaid haiguste tüsistusi ennetatakse võimalikult suurel määral; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et vajalikud reformid peaksid olema suunatud tervishoiu kvaliteedile ja tõhususele, parandama õigel ajal õiges vormis pakutava õige hoolduse kättesaadavust, hoidma inimesed terved ja tagama, et tavapäraseid välditavaid haiguste tüsistusi ennetatakse võimalikult suurel määral;

| 4. | tuletab meelde, et liikmesriigid leppisid kokku, et võetakse vastu lähenemisviis, mille käigus minnakse tõrjutuse ja halva tervisliku seisundiga tegelemiseks ettenähtud „ravivatest” meetmetest üle „ennetusmeetmetele”, näiteks strateegia elukvaliteedi parandamiseks ja krooniliste haiguste, nõrga tervise ja puudega seotud koorma vähendamiseks (24); rõhutab sellega seoses tegevusetuse pikaajalist kulukust; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et liikmesriigid leppisid kokku, et võetakse vastu lähenemisviis, mille käigus minnakse tõrjutuse ja halva tervisliku seisundiga tegelemiseks ettenähtud „ravivatest” meetmetest üle „ennetusmeetmetele”, näiteks strateegia elukvaliteedi parandamiseks ja krooniliste haiguste, nõrga tervise ja puudega seotud koorma vähendamiseks (24); rõhutab sellega seoses tegevusetuse pikaajalist kulukust;

| 5. | on arvamusel, et jätta ebasoodsas olukorras olevad isikud ilma juurdepääsust tervishoiu- ja hooldusteenustele on väär majandamine, kuna sellel võib olla pikaajaline negatiivne mõju nii tervishoiuteenuste kuludele kui ka üksikisiku ja rahvatervisele; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et jätta ebasoodsas olukorras olevad isikud ilma juurdepääsust tervishoiu- ja hooldusteenustele on väär majandamine, kuna sellel võib olla pikaajaline negatiivne mõju nii tervishoiuteenuste kuludele kui ka üksikisiku ja rahvatervisele;

| 6. | on arvamusel, et paljusid hetkel rakendatud lühiajaliste kulude vähendamise meetmeid, nagu ettemaksete kehtestamine juurdepääsu eest tervishoiuteenustele, suuremad enda tasutavad kulud või ebasoodsas olukorras olevate rühmade ilmajätmine hooldusteenustest, ei ole täielikult hinnatud nende laiemate sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede või võimalike diskrimineerivate mõjude või pikaajalise mõju seisukohast, mis hõlmab ohtu rahvatervisele ja võimalikke tagajärgi eeldatavale elueale; rõhutab asjaolu, et sellistel meetmetel on ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ebaproportsionaalne negatiivne mõju; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et paljusid hetkel rakendatud lühiajaliste kulude vähendamise meetmeid, nagu ettemaksete kehtestamine juurdepääsu eest tervishoiuteenustele, suuremad enda tasutavad kulud või ebasoodsas olukorras olevate rühmade ilmajätmine hooldusteenustest, ei ole täielikult hinnatud nende laiemate sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede või võimalike diskrimineerivate mõjude või pikaajalise mõju seisukohast, mis hõlmab ohtu rahvatervisele ja võimalikke tagajärgi eeldatavale elueale; rõhutab asjaolu, et sellistel meetmetel on ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ebaproportsionaalne negatiivne mõju;

| 7. | peab kahetsusväärseks, et teatud terviseseisundite sotsiaalne häbimärgistamine takistab üksikisikuid vajalikku ravi otsimast, mille tõttu võivad näiteks ka nakkushaigused ravimata jääda, mis ohustab omakorda rahvatervist; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks, et teatud terviseseisundite sotsiaalne häbimärgistamine takistab üksikisikuid vajalikku ravi otsimast, mille tõttu võivad näiteks ka nakkushaigused ravimata jääda, mis ohustab omakorda rahvatervist;

| 8. | peab kahetsusväärseks ebaproportsionaalset mõju, mida riikide immigratsiooniõiguse täitmisega seotud kinnipidamistavad ja teavitamiskohustused avaldavad dokumentideta rändajate võimalusele saada meditsiiniabi (25); |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks ebaproportsionaalset mõju, mida riikide immigratsiooniõiguse täitmisega seotud kinnipidamistavad ja teavitamiskohustused avaldavad dokumentideta rändajate võimalusele saada meditsiiniabi (25);

| 9. | tunnistab, et mitmed ebasoodsa olukorra vormid, hooldeasutuste kogemus, juurdepääsu puudumine kvaliteetsele kogukonnapõhisele hooldusele ja sellega kaasnev kodutus on omavahel tihedalt seotud; tuletab meelde, et tervishoiu- ja hooldusteenustel võib olla tähtis osa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas äärmuslike vormide nagu kodutuse probleemi ennetamisel ja lahendamisel; rõhutab, et sellised elanikerühmad, keda iseloomustab mitu ebakindlat olukorda väljendavat tegurit, näiteks romad, ilma kehtiva elamisloata või kodutud inimesed, on veelgi suuremas ohus jääda kõrvale riskiennetuskampaaniatest, sõeluuringutest ja ravist; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et mitmed ebasoodsa olukorra vormid, hooldeasutuste kogemus, juurdepääsu puudumine kvaliteetsele kogukonnapõhisele hooldusele ja sellega kaasnev kodutus on omavahel tihedalt seotud; tuletab meelde, et tervishoiu- ja hooldusteenustel võib olla tähtis osa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas äärmuslike vormide nagu kodutuse probleemi ennetamisel ja lahendamisel; rõhutab, et sellised elanikerühmad, keda iseloomustab mitu ebakindlat olukorda väljendavat tegurit, näiteks romad, ilma kehtiva elamisloata või kodutud inimesed, on veelgi suuremas ohus jääda kõrvale riskiennetuskampaaniatest, sõeluuringutest ja ravist;

| 10. | juhib tähelepanu pikaajalisele ebasoodsale mõjule, mis tuleneb ennetavate meditsiiniteenuste kriisiaegsetest kärbetest; on arvamusel, et kui ennetavaid meetmeid peab piirama, tuleb need tõsta vähemalt varasemale tasemele, et säiliks jätkusuutlikkus ja infrastruktuur; rõhutab, et majandus- ja rahanduskriis ning mõnedele liikmesriikidele pealesunnitud nn kokkuhoiumeetmed ei tohiks peatada investeerimist riiklikesse tervishoiuteenustesse, vaid vastupidi, arvestades viimaste tähtsust ja vajalikkust, tuleb nimetatud meetmed suunata pigem vastavate teenuste suuremale konsolideerimisele, et need vastaksid ühiskonna, eriti kõige ebakindlamas olukorras olevate elanikerühmade vajadustele; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu pikaajalisele ebasoodsale mõjule, mis tuleneb ennetavate meditsiiniteenuste kriisiaegsetest kärbetest; on arvamusel, et kui ennetavaid meetmeid peab piirama, tuleb need tõsta vähemalt varasemale tasemele, et säiliks jätkusuutlikkus ja infrastruktuur; rõhutab, et majandus- ja rahanduskriis ning mõnedele liikmesriikidele pealesunnitud nn kokkuhoiumeetmed ei tohiks peatada investeerimist riiklikesse tervishoiuteenustesse, vaid vastupidi, arvestades viimaste tähtsust ja vajalikkust, tuleb nimetatud meetmed suunata pigem vastavate teenuste suuremale konsolideerimisele, et need vastaksid ühiskonna, eriti kõige ebakindlamas olukorras olevate elanikerühmade vajadustele;

| 11. | on arvamusel, et kokkuhoiumeetmed ei tohiks mingil juhul jätta kodanikke ilma juurdepääsust põhilistele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, sotsiaalteenuste pakkumise uuendustest ja kvaliteedist ega muuta poliitika positiivset arengusuunda; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kokkuhoiumeetmed ei tohiks mingil juhul jätta kodanikke ilma juurdepääsust põhilistele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, sotsiaalteenuste pakkumise uuendustest ja kvaliteedist ega muuta poliitika positiivset arengusuunda;

| 12. | palub liikmesriikidel edendada värbamist sotsiaalhooldussektoris ning püüda suurendada sektori ligitõmbavust elujõulise karjäärivõimalusena noorte jaoks; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel edendada värbamist sotsiaalhooldussektoris ning püüda suurendada sektori ligitõmbavust elujõulise karjäärivõimalusena noorte jaoks;

| 13. | rõhutab, et kasvamas on nende ELi kodanike arv, kes elavad muus ELi riigis ning kellel näiteks töötuse või elamisloa kaotamise tõttu puudub tervisekindlustus; toonitab asjaolu, et muus ELi riigis tervisekindlustust omavatel ELi kodanikel on sageli raske hooldusteenustele juurde pääseda, sest nad peavad eelnevalt maksma; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kasvamas on nende ELi kodanike arv, kes elavad muus ELi riigis ning kellel näiteks töötuse või elamisloa kaotamise tõttu puudub tervisekindlustus; toonitab asjaolu, et muus ELi riigis tervisekindlustust omavatel ELi kodanikel on sageli raske hooldusteenustele juurde pääseda, sest nad peavad eelnevalt maksma;

| 14. | tunneb muret selle pärast, et puuetega inimesi kogu ELis mõjutavad ebaproportsionaalselt avaliku sektori kulutuste kärped, mille tagajärjel nad kaotavad ühiskonnas iseseisvat elu elada võimaldavad tugiteenused; |
| --- | --- |

14.

tunneb muret selle pärast, et puuetega inimesi kogu ELis mõjutavad ebaproportsionaalselt avaliku sektori kulutuste kärped, mille tagajärjel nad kaotavad ühiskonnas iseseisvat elu elada võimaldavad tugiteenused;

| 15. | on seisukohal, et see tõstab pikaajaliselt hoolekandeasutuses elavate inimeste arvu ja süvendab ELis elavate puuetega isikute sotsiaalset tõrjutust, mis on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohaselt ELi kohustuste otsene rikkumine; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et see tõstab pikaajaliselt hoolekandeasutuses elavate inimeste arvu ja süvendab ELis elavate puuetega isikute sotsiaalset tõrjutust, mis on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohaselt ELi kohustuste otsene rikkumine;

| 16. | rõhutab, et puuetega inimestele osutatavaid hooldusteenuseid tuleks pakkuda kättesaadaval viisil nii infrastruktuuri kui ka teabevahetuse seisukohast, mis on eriti oluline vaimse alaarenguga inimeste (õpiraskused) puhul; toonitab, et hooldajatele ja üldarstidele tuleb pakkuda täiendõpet, et osutada hooldusteenuseid kättesaadaval viisil; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et puuetega inimestele osutatavaid hooldusteenuseid tuleks pakkuda kättesaadaval viisil nii infrastruktuuri kui ka teabevahetuse seisukohast, mis on eriti oluline vaimse alaarenguga inimeste (õpiraskused) puhul; toonitab, et hooldajatele ja üldarstidele tuleb pakkuda täiendõpet, et osutada hooldusteenuseid kättesaadaval viisil;

| 17. | on seisukohal, et noorte või teiste ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade mis tahes hooldus- ja tugiteenuste kärped kahjustavad kehtivat ELi aktiivse kaasamise poliitikat; rõhutab, et kõrge noorte töötuse määr lisab kõikidele sotsiaalteenustele survet ning siinkohal võiksid abiks olla sihipärased meetmed; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et noorte või teiste ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade mis tahes hooldus- ja tugiteenuste kärped kahjustavad kehtivat ELi aktiivse kaasamise poliitikat; rõhutab, et kõrge noorte töötuse määr lisab kõikidele sotsiaalteenustele survet ning siinkohal võiksid abiks olla sihipärased meetmed;

| 18. | täheldab, et kriisi tagajärjel suurenenud töötuse ja pikaajalise töötuse tõttu on paljud meie kaaskodanikud – pikaajalised töötud ja nende hoole all olevad ülalpeetavad – jäänud ilma juurdepääsust riiklikule tervishoiusüsteemile, sotsiaalkindlustusele ja tervishoiule; kutsub liikmesriike ja eriti neid liikmesriike, kus töötuse määr on kõrgem, üles tegelema tõhusalt ja viivitamatult selle suure probleemiga ning rakendama vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

18.

täheldab, et kriisi tagajärjel suurenenud töötuse ja pikaajalise töötuse tõttu on paljud meie kaaskodanikud – pikaajalised töötud ja nende hoole all olevad ülalpeetavad – jäänud ilma juurdepääsust riiklikule tervishoiusüsteemile, sotsiaalkindlustusele ja tervishoiule; kutsub liikmesriike ja eriti neid liikmesriike, kus töötuse määr on kõrgem, üles tegelema tõhusalt ja viivitamatult selle suure probleemiga ning rakendama vajalikke meetmeid;

| 19. | tervitab komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist”; tunnistab väikelastesse investeerimise tähtsust ja kulutõhusust seoses nende võimete täieliku väljaarendamisega; tunnistab, et investeerimine sotsiaalteenuste kvaliteeti on hädavajalik asjakohaste ja tõhusate lastekaitseteenuste väljatöötamiseks ja terviklike ennetusstrateegiate loomiseks; tuletab meelde, kui oluline on võtta omaks elukäigu perspektiiv ning edendada tervishoidu, ennetamist ja varast diagnoosi; rõhutab, et hiljutine leetrite pandeemia on näidanud, kui tähtis on rahvatervise jaoks laste tasuta vaktsineerimine; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist”; tunnistab väikelastesse investeerimise tähtsust ja kulutõhusust seoses nende võimete täieliku väljaarendamisega; tunnistab, et investeerimine sotsiaalteenuste kvaliteeti on hädavajalik asjakohaste ja tõhusate lastekaitseteenuste väljatöötamiseks ja terviklike ennetusstrateegiate loomiseks; tuletab meelde, kui oluline on võtta omaks elukäigu perspektiiv ning edendada tervishoidu, ennetamist ja varast diagnoosi; rõhutab, et hiljutine leetrite pandeemia on näidanud, kui tähtis on rahvatervise jaoks laste tasuta vaktsineerimine;

| 20. | tunnistab hooldusega tegelevate lähikondlaste ja vabatahtlike (mitteametlik hooldamine) tohutut sotsiaalset ja majanduslikku panust, ja nende suurenevat vastutust, mis tuleneb teenuste osutamise vähenemisest või nendega seotud kulude suurenemisest; on arvamusel, et kokkuhoiumeetmed ei tohi põhjustada mitteametlike hooldajate veelgi suuremat ülekoormamist; rõhutab hooldustöötajate erialase pädevuse tunnustamise ja hea töökvaliteedi tagamise tähtsust; nõuab hooldavate lähikondlaste asjakohast abistamist ja toetamist hooldamise ja töötamise ühitamisel ning on arvamusel, et pensioniõiguste arvestamisel tuleb võtta arvesse hooldamisele kulunud aega; rõhutab, et enamikku hooldusteenuseid osutatakse ELis mitteametliku hooldamise teel, s.t seda teevad pereliikmed ja vabatahtlikud, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles tõhustama selle panuse tunnustamist ja hüvitamist; |
| --- | --- |

20.

tunnistab hooldusega tegelevate lähikondlaste ja vabatahtlike (mitteametlik hooldamine) tohutut sotsiaalset ja majanduslikku panust, ja nende suurenevat vastutust, mis tuleneb teenuste osutamise vähenemisest või nendega seotud kulude suurenemisest; on arvamusel, et kokkuhoiumeetmed ei tohi põhjustada mitteametlike hooldajate veelgi suuremat ülekoormamist; rõhutab hooldustöötajate erialase pädevuse tunnustamise ja hea töökvaliteedi tagamise tähtsust; nõuab hooldavate lähikondlaste asjakohast abistamist ja toetamist hooldamise ja töötamise ühitamisel ning on arvamusel, et pensioniõiguste arvestamisel tuleb võtta arvesse hooldamisele kulunud aega; rõhutab, et enamikku hooldusteenuseid osutatakse ELis mitteametliku hooldamise teel, s.t seda teevad pereliikmed ja vabatahtlikud, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles tõhustama selle panuse tunnustamist ja hüvitamist;

| 21. | tunnistab, et aina rohkem naisi tegeleb tasustatud tööga (teenides siiski 18 % vähem kui mehed) ning samal ajal on nad endiselt suhteliselt sageli hooldajad (78 % kõigist hooldajatest on naised), mistõttu on raske saavutada rahuldavat tasakaalu töö ja eraelu vahel; arvab, et üldiselt on töö ja hoolduse ühitamisel olulised paindlikud töövõimalused; tunneb muret ebasoodsa mõju pärast, mida teenuste pakkumise vähenemine või nende kallinemine avaldab naiste tööhõivele, töö ja eraelu tasakaalule, soolisele võrdõiguslikkusele ja tervena vananemisele; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et aina rohkem naisi tegeleb tasustatud tööga (teenides siiski 18 % vähem kui mehed) ning samal ajal on nad endiselt suhteliselt sageli hooldajad (78 % kõigist hooldajatest on naised), mistõttu on raske saavutada rahuldavat tasakaalu töö ja eraelu vahel; arvab, et üldiselt on töö ja hoolduse ühitamisel olulised paindlikud töövõimalused; tunneb muret ebasoodsa mõju pärast, mida teenuste pakkumise vähenemine või nende kallinemine avaldab naiste tööhõivele, töö ja eraelu tasakaalule, soolisele võrdõiguslikkusele ja tervena vananemisele;

| 22. | tuletab meelde, et ELis on hooldusteenuste sektor määratletud kui valdkond, kus toimub võimalik tööhõive kasv ning Euroopa Parlament on teinud kindlaks vajaduse parema töötasu ja väljaõppe järele, et muuta see valdkond ligitõmbavaks karjäärivalikuks ja parandada teenuste kvaliteeti; juhib tähelepanu teravale tööjõupuudusele tervishoiu- ja hoolekandeteenuste valdkonnas ning kutsub liikmesriike üles edendama noorte seas hooldusvaldkonna väljaõpet ja samuti koolitusmeetmeid, mis aitavad hooldajatel ja hooldusteenuste pakkujatel paremini mõista hooldatavate vajadusi; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et ELis on hooldusteenuste sektor määratletud kui valdkond, kus toimub võimalik tööhõive kasv ning Euroopa Parlament on teinud kindlaks vajaduse parema töötasu ja väljaõppe järele, et muuta see valdkond ligitõmbavaks karjäärivalikuks ja parandada teenuste kvaliteeti; juhib tähelepanu teravale tööjõupuudusele tervishoiu- ja hoolekandeteenuste valdkonnas ning kutsub liikmesriike üles edendama noorte seas hooldusvaldkonna väljaõpet ja samuti koolitusmeetmeid, mis aitavad hooldajatel ja hooldusteenuste pakkujatel paremini mõista hooldatavate vajadusi;

| 23. | rõhutab mobiilsete teenuste kasvavat tähtsust inimestele teenuste pakkumisel, nii linnas kui ka maapiirkondades; |
| --- | --- |

23.

rõhutab mobiilsete teenuste kasvavat tähtsust inimestele teenuste pakkumisel, nii linnas kui ka maapiirkondades;

| 24. | rõhutab, kui väärtusliku panuse annab eakate abi ja hooldust vajavate inimeste hoolduse puhul vabatahtlik teenistus, mis on vajaduse korral samuti abiks üksikute perekonnata inimeste puhul; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui väärtusliku panuse annab eakate abi ja hooldust vajavate inimeste hoolduse puhul vabatahtlik teenistus, mis on vajaduse korral samuti abiks üksikute perekonnata inimeste puhul;

| 25. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ühiskonna vananemisest tulenevate probleemide lahendamiseks valiti välja täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus; see hõlmab eesmärki suurendada ELi kodanike tervena elatud eluaastate arvu 2020. aastaks kahe aasta võrra; samuti on eesmärgiks seatud, et Euroopa peaks järgnevate meetmete kaudu saama kolmekordset kasu:






  i) | eakate tervise ja elukvaliteedi parandamine; |
| --- | --- | --- |

25.

väljendab heameelt asjaolu üle, et ühiskonna vananemisest tulenevate probleemide lahendamiseks valiti välja täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus; see hõlmab eesmärki suurendada ELi kodanike tervena elatud eluaastate arvu 2020. aastaks kahe aasta võrra; samuti on eesmärgiks seatud, et Euroopa peaks järgnevate meetmete kaudu saama kolmekordset kasu:

i)

eakate tervise ja elukvaliteedi parandamine;

| ii) | hooldussüsteemide jätkusuutlikkuse ja tõhususe tugevdamine ning |
| --- | --- |

ii)

hooldussüsteemide jätkusuutlikkuse ja tõhususe tugevdamine ning

| iii) | kasvupotentsiaali ja turulepääsu võimaluste loomine ettevõtetele; |
| --- | --- |

iii)

kasvupotentsiaali ja turulepääsu võimaluste loomine ettevõtetele;

| 26. | tunnistab kolmanda sektori ja vabatahtlike organisatsioonide tehtud tööd, kuid on seisukohal, et see ei tohiks asendada riigi vastutust kvaliteetse, tõhusa, usaldusväärse ja taskukohase hooldusteenuse pakkumise eest, mis on kõikidele kättesaadav avaliku sektori vahenditest rahastatava avaliku hüvena; |
| --- | --- |

26.

tunnistab kolmanda sektori ja vabatahtlike organisatsioonide tehtud tööd, kuid on seisukohal, et see ei tohiks asendada riigi vastutust kvaliteetse, tõhusa, usaldusväärse ja taskukohase hooldusteenuse pakkumise eest, mis on kõikidele kättesaadav avaliku sektori vahenditest rahastatava avaliku hüvena;

| 27. | juhib tähelepanu pikaajalise hoolduse Euroopa kvaliteediraamistikule, milles nähakse ette eakate, hooldust vajavate inimeste väärikuse ja heaolu põhimõtted ja suunised ning mis avaldati komisjoni WeDO projekti raames (26); |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu pikaajalise hoolduse Euroopa kvaliteediraamistikule, milles nähakse ette eakate, hooldust vajavate inimeste väärikuse ja heaolu põhimõtted ja suunised ning mis avaldati komisjoni WeDO projekti raames (26);

| 28. | kutsub liikmesriike üles tugevdama tervisealast haritust ja teavitama seejuures eelkõige ebasoodsas olukorras elanikerühmi, kellel on sageli keeruline vastavate teenuste juurde pääseda; samuti on oluline hooldusteenuse saajate ja hooldajate kaasamine neid puudutavatesse otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tugevdama tervisealast haritust ja teavitama seejuures eelkõige ebasoodsas olukorras elanikerühmi, kellel on sageli keeruline vastavate teenuste juurde pääseda; samuti on oluline hooldusteenuse saajate ja hooldajate kaasamine neid puudutavatesse otsustusprotsessidesse;

Soovitused

| 29. | kutsub komisjoni üles koguma hooldusteenuste kättesaadavusega seotud võrreldavaid ja jooksvaid andmeid fundamentaalanalüüsi vormis; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles koguma hooldusteenuste kättesaadavusega seotud võrreldavaid ja jooksvaid andmeid fundamentaalanalüüsi vormis;

| 30. | palub, et komisjon ja liikmesriigid jälgiksid ja tegeleksid koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega riiklike reformikavade poliitikasuundadega, mis on vastuolus 2020. aasta vaesuse vähendamise eesmärgiga; kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele, kaotama kättesaadavuse tõkked, täiustama ja tugevdama alustavaid ja ennetavaid meetmeid varakult, et pöörduda tagasi õigustepõhisele lähenemisviisile ja hoida ära tegevusetusest tulenevad pikaajalised kahjud ja kulud; |
| --- | --- |

30.

palub, et komisjon ja liikmesriigid jälgiksid ja tegeleksid koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega riiklike reformikavade poliitikasuundadega, mis on vastuolus 2020. aasta vaesuse vähendamise eesmärgiga; kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele, kaotama kättesaadavuse tõkked, täiustama ja tugevdama alustavaid ja ennetavaid meetmeid varakult, et pöörduda tagasi õigustepõhisele lähenemisviisile ja hoida ära tegevusetusest tulenevad pikaajalised kahjud ja kulud;

| 31. | kutsub komisjoni, sotsiaalpartnereid ja liikmesriike üles tegutsema, võttes aluseks aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 SWOT-analüüsi järeldused; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni, sotsiaalpartnereid ja liikmesriike üles tegutsema, võttes aluseks aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 SWOT-analüüsi järeldused;

| 32. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid koostööd, püüdes rakendada maksimaalset hulka programme tervishoiustandardite parandamiseks kõige ebasoodsamas olukorras elanikerühmade, eelkõige laste ja noorte seas, võttes arvesse liikuvust, kuivõrd seda käsitletakse ELis põhiõigusena; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid koostööd, püüdes rakendada maksimaalset hulka programme tervishoiustandardite parandamiseks kõige ebasoodsamas olukorras elanikerühmade, eelkõige laste ja noorte seas, võttes arvesse liikuvust, kuivõrd seda käsitletakse ELis põhiõigusena;

| 33. | kutsub komisjoni üles uurima pingeid, mis võivad tekkida määruse (EÜ) nr 883/2004 (27) kohase sotsiaalkindlustusõiguse ja direktiivi 2004/38/EÜ (28) toimimise vahel, et soovitada seejärel muudatusi, mis võivad olla vajalikud puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles uurima pingeid, mis võivad tekkida määruse (EÜ) nr 883/2004 (27) kohase sotsiaalkindlustusõiguse ja direktiivi 2004/38/EÜ (28) toimimise vahel, et soovitada seejärel muudatusi, mis võivad olla vajalikud puuduste kõrvaldamiseks;

| 34. | nõuab tungivalt, et komisjon ja kõik liikmesriigid määraksid kindlaks prioriteedid, et vähendada vahetegemist meeste ja naiste vahel ning tagada naistele tõhus juurdepääs tervishoiuteenustele ja pereplaneerimisele, ning et pöörataks erilist tähelepanu muudele kaitsetutele ja ebasoodsamas olukorras elanikerühmadele, kes vajavad sotsiaalset tervisekaitset; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et komisjon ja kõik liikmesriigid määraksid kindlaks prioriteedid, et vähendada vahetegemist meeste ja naiste vahel ning tagada naistele tõhus juurdepääs tervishoiuteenustele ja pereplaneerimisele, ning et pöörataks erilist tähelepanu muudele kaitsetutele ja ebasoodsamas olukorras elanikerühmadele, kes vajavad sotsiaalset tervisekaitset;

| 35. | kutsub komisjoni üles kaasama sotsiaalseid tagatisi (hooldusteenuste kaitse ja sotsiaalteenused ning sotsiaalkaitsesüsteemid) finantsabi saavate riikide lepingutesse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama uute tehnoloogiate, näiteks telemeditsiini kasutamist, et lihtsustada tervishoiu kättesaadavust; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles kaasama sotsiaalseid tagatisi (hooldusteenuste kaitse ja sotsiaalteenused ning sotsiaalkaitsesüsteemid) finantsabi saavate riikide lepingutesse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama uute tehnoloogiate, näiteks telemeditsiini kasutamist, et lihtsustada tervishoiu kättesaadavust;

| 36. | kutsub komisjoni üles edendama võrdset juurdepääsu väikelaste haridusele ja hooldusteenustele ning pakkuma nende teenuste jaoks piisavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles edendama võrdset juurdepääsu väikelaste haridusele ja hooldusteenustele ning pakkuma nende teenuste jaoks piisavat rahalist toetust;

| 37. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid puuetega lastele kogukonnapõhiseid teenuseid; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid puuetega lastele kogukonnapõhiseid teenuseid;

| 38. | kutsub liikmesriike üles tuvastama ja kõrvaldama takistused ja tõkked, mis piiravad puuetega inimeste juurdepääsu ühistranspordile, teenustele ja teabele; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles tuvastama ja kõrvaldama takistused ja tõkked, mis piiravad puuetega inimeste juurdepääsu ühistranspordile, teenustele ja teabele;

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama prioriteete, et täita lüngad ja pakkuda ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele, sealhulgas vaestele naistele, rändajatele ja romadele sotsiaalses tervisekaitsesüsteemi vallas tõhusat juurdepääsu tervishoiuteenustele, tagades tervishoiuteenuste taskukohasuse, kättesaadavuse ja kvaliteedi ning tõhusa ja tulemusliku korralduse ja piisava rahastamise kõikides geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama prioriteete, et täita lüngad ja pakkuda ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele, sealhulgas vaestele naistele, rändajatele ja romadele sotsiaalses tervisekaitsesüsteemi vallas tõhusat juurdepääsu tervishoiuteenustele, tagades tervishoiuteenuste taskukohasuse, kättesaadavuse ja kvaliteedi ning tõhusa ja tulemusliku korralduse ja piisava rahastamise kõikides geograafilistes piirkondades;

| 40. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid tervise edendamise ja haiguste ennetamise poliitika, tagades tasuta, ühetaolise ja kvaliteetse arstiabi kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele, pöörates erilist tähelepanu esmatasandi meditsiiniteenuste, ennetava meditsiini teenuste ning diagnostika, ravi ja rehabilitatsiooni kättesaadavuse tagamisele; nõuab, et eraldataks vajalikud vahendid naiste peamiste tervishoiuprobleemidega tegelemiseks ning tagataks seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu õigus, vägivalla ohvriks langenud naiste tervishoiuteenused ja laste tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid tervise edendamise ja haiguste ennetamise poliitika, tagades tasuta, ühetaolise ja kvaliteetse arstiabi kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele, pöörates erilist tähelepanu esmatasandi meditsiiniteenuste, ennetava meditsiini teenuste ning diagnostika, ravi ja rehabilitatsiooni kättesaadavuse tagamisele; nõuab, et eraldataks vajalikud vahendid naiste peamiste tervishoiuprobleemidega tegelemiseks ning tagataks seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu õigus, vägivalla ohvriks langenud naiste tervishoiuteenused ja laste tervishoiuteenused;

| 41. | kutsub liikmesriike üles koostöös komisjoniga uurima põhjalikumalt vaimse ja füüsilise tervise ning töötuse ja töökohtade ebakindluse vahelisi seoseid, mille tähtsuse on kriis teravalt esile toonud, ning tagama kahjulike tagajärgede ennetamiseks ja nendega toimetulekuks õige tegevuskava; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles koostöös komisjoniga uurima põhjalikumalt vaimse ja füüsilise tervise ning töötuse ja töökohtade ebakindluse vahelisi seoseid, mille tähtsuse on kriis teravalt esile toonud, ning tagama kahjulike tagajärgede ennetamiseks ja nendega toimetulekuks õige tegevuskava;

| 42. | soovitab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid ennetavaid ja esmatasandi meditsiiniteenuseid, keskendudes naiste tervise ja ravi kättesaadavuse parandamisele, eriti linnadest kaugel elavate naiste jaoks, samuti meetmetele, mis on seotud kõige ebasoodsamas olukorras elanikerühmadega (nagu lapsed ja noored, eakad, puudega isikud, töötud ja kodutud) ning millega tagatakse kõigile korrapärase arstliku kontrolli õigus; |
| --- | --- |

42.

soovitab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid ennetavaid ja esmatasandi meditsiiniteenuseid, keskendudes naiste tervise ja ravi kättesaadavuse parandamisele, eriti linnadest kaugel elavate naiste jaoks, samuti meetmetele, mis on seotud kõige ebasoodsamas olukorras elanikerühmadega (nagu lapsed ja noored, eakad, puudega isikud, töötud ja kodutud) ning millega tagatakse kõigile korrapärase arstliku kontrolli õigus;

| 43. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid emadust ja vastsündinute – eriti enneaegselt sündinute – eest hoolitsemist tervishoiu prioriteedina ning lisaksid selle Euroopa ja riiklikesse tervishoiustrateegiatesse; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid emadust ja vastsündinute – eriti enneaegselt sündinute – eest hoolitsemist tervishoiu prioriteedina ning lisaksid selle Euroopa ja riiklikesse tervishoiustrateegiatesse;

| 44. | palub komisjonil ja liikmesriikidel korraldada vajalikud õppe- ja jätkukoolituskursused kõigile tervishoiutöötajatele, kes töötavad eostumiseelse, raseduse ja sünnituse aegse ning vastsündinute hoolduse üksustes, et vältida enneaegseid sünnitusi ning vähendada enneaegselt sündinute puhul krooniliste haiguste esinemist; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil ja liikmesriikidel korraldada vajalikud õppe- ja jätkukoolituskursused kõigile tervishoiutöötajatele, kes töötavad eostumiseelse, raseduse ja sünnituse aegse ning vastsündinute hoolduse üksustes, et vältida enneaegseid sünnitusi ning vähendada enneaegselt sündinute puhul krooniliste haiguste esinemist;

| 45. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid naistele asjakohase abi raseduse ja imetamise ajal ja pärast seda, pakkudes vajaduse korral tasuta hooldus- ja nõuandeteenuseid ning piisavat toitu, eriti hiljutise majanduskriisi tõttu vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele naistele; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid naistele asjakohase abi raseduse ja imetamise ajal ja pärast seda, pakkudes vajaduse korral tasuta hooldus- ja nõuandeteenuseid ning piisavat toitu, eriti hiljutise majanduskriisi tõttu vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele naistele;

| 46. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja kohandatud struktuurid meditsiiniliste ja sotsiaalsete konsultatsioonide pakkumiseks, mis võimaldavad senisest rohkem arvestada kõige vaesemate inimeste elutingimustega; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja kohandatud struktuurid meditsiiniliste ja sotsiaalsete konsultatsioonide pakkumiseks, mis võimaldavad senisest rohkem arvestada kõige vaesemate inimeste elutingimustega;

| 47. | kutsub liikmesriike üles pakkuma kättesaadavat ja selget teavet rändajate õiguste kohta kõikides asjakohastes keeltes, sealhulgas roma keeles; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles pakkuma kättesaadavat ja selget teavet rändajate õiguste kohta kõikides asjakohastes keeltes, sealhulgas roma keeles;

| 48. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid vihakuritegude vastu ja edendaksid diskrimineerimisvastast poliitikat, vajadusel tugevdades riiklikke diskrimineerimisvastaseid asutusi ja edendades koolitusi riigiasutustes; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid vihakuritegude vastu ja edendaksid diskrimineerimisvastast poliitikat, vajadusel tugevdades riiklikke diskrimineerimisvastaseid asutusi ja edendades koolitusi riigiasutustes;

| 49. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19 ja võtaksid vastu direktiivi, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (29), ning kehtestada sotsiaalkaitse, sealhulgas sotsiaalkindlustuse ja tervishoiu ja hariduse valdkondades võrdse kohtlemise põhimõte ning üldsusele kaubanduslikult kättesaadavate toodete ja teenuste – sealhulgas eluasemete – kättesaadavus ja pakkumine; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19 ja võtaksid vastu direktiivi, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (29), ning kehtestada sotsiaalkaitse, sealhulgas sotsiaalkindlustuse ja tervishoiu ja hariduse valdkondades võrdse kohtlemise põhimõte ning üldsusele kaubanduslikult kättesaadavate toodete ja teenuste – sealhulgas eluasemete – kättesaadavus ja pakkumine;

| 50. | kutsub liikmesriike üles koostama mõjuhinnanguid, mille abil tagada, et võetud meetmed, mis võivad mõjutada kõige ebasoodsamas olukorras elanikerühmi, on kooskõlas ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetega ning järgivad direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (30); |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike üles koostama mõjuhinnanguid, mille abil tagada, et võetud meetmed, mis võivad mõjutada kõige ebasoodsamas olukorras elanikerühmi, on kooskõlas ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetega ning järgivad direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (30);

| 51. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ennetaksid kodutuks jäämist, pakuksid kodututele vajalikke hooldusteenuseid ega kriminaliseeriks oma riigisisestes õigusaktides kodutust; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ennetaksid kodutuks jäämist, pakuksid kodututele vajalikke hooldusteenuseid ega kriminaliseeriks oma riigisisestes õigusaktides kodutust;

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kõigi selliste poliitikavaldkondade või rahastamisprogrammide eesmärk, mis on suunatud sotsiaalsete uuenduste ja/või hooldusega seotud teenuste toetamisele, oleks keskendumine niisugustele teenustele, mis rahuldavad kõige paremini sotsiaalseid vajadusi ja parandavad inimeste elukvaliteeti, ning et neid töötataks välja tihedas koostöös ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade kaitse- ja esindusorganisatsioonidega, kellega korraldataks ka konsultatsioone; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kõigi selliste poliitikavaldkondade või rahastamisprogrammide eesmärk, mis on suunatud sotsiaalsete uuenduste ja/või hooldusega seotud teenuste toetamisele, oleks keskendumine niisugustele teenustele, mis rahuldavad kõige paremini sotsiaalseid vajadusi ja parandavad inimeste elukvaliteeti, ning et neid töötataks välja tihedas koostöös ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade kaitse- ja esindusorganisatsioonidega, kellega korraldataks ka konsultatsioone;

| 53. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi resolutsioonile sotsiaalettevõtluse algatuse kohta ja rõhutab sotsiaalmajanduse tähtsust, mis võib sotsiaalettevõtete kaudu tõhusalt tugevdada kiiresti kasvavat tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande valdkonda; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi resolutsioonile sotsiaalettevõtluse algatuse kohta ja rõhutab sotsiaalmajanduse tähtsust, mis võib sotsiaalettevõtete kaudu tõhusalt tugevdada kiiresti kasvavat tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande valdkonda;

| 54. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu teeksid koos parlamendiga tööd, et kindlustada ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele suunatud programmide rahastamine; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik tema käsutuses olevad meetmed, et tagada Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks ja muude selliste vahendite, mis on ette nähtud nende inimeste vajaduste rahuldamiseks, kes on ebasoodsas olukorras või tõrjumise ohus, täielik kasutuselevõtmine ja maksimaalsed väljamaksed, ning toetada liikmesriikide pingutusi strateegia „Euroopa 2020” vaesuse kaotamise eesmärkide saavutamisel ning innovatsiooni ja kvaliteedi edendamiseks tervishoiu- ja hooldussektorites; toonitab, kui olulised on eelnevaga seoses niisugused rahastamisvahendid nagu ELi sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm ning Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fond; |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu teeksid koos parlamendiga tööd, et kindlustada ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele suunatud programmide rahastamine; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik tema käsutuses olevad meetmed, et tagada Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks ja muude selliste vahendite, mis on ette nähtud nende inimeste vajaduste rahuldamiseks, kes on ebasoodsas olukorras või tõrjumise ohus, täielik kasutuselevõtmine ja maksimaalsed väljamaksed, ning toetada liikmesriikide pingutusi strateegia „Euroopa 2020” vaesuse kaotamise eesmärkide saavutamisel ning innovatsiooni ja kvaliteedi edendamiseks tervishoiu- ja hooldussektorites; toonitab, kui olulised on eelnevaga seoses niisugused rahastamisvahendid nagu ELi sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm ning Euroopa sotsiaalse ettevõtluse fond;

| 55. | kutsub komisjoni üles töötama välja objektiivsed ja subjektiivsed näitajad, sealhulgas sotsiaalsed näitajad, et mõõta ja avaldada korrapäraselt heaolu materiaalseid ja mittemateriaalseid tegureid, täiendamaks Euroopa ja riikide SKP ja töötuse näitajaid ning seega mõõtmaks ühiskonna edenemist ja mitte üksnes majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles töötama välja objektiivsed ja subjektiivsed näitajad, sealhulgas sotsiaalsed näitajad, et mõõta ja avaldada korrapäraselt heaolu materiaalseid ja mittemateriaalseid tegureid, täiendamaks Euroopa ja riikide SKP ja töötuse näitajaid ning seega mõõtmaks ühiskonna edenemist ja mitte üksnes majanduslikku arengut;

| 56. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles sõnaselgelt tunnustama mitteametlike hooldajate hindamatut panust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid ja säilitaksid sihipäraseid toetusmeetmeid hooldajatele ja vabatahtlikule sektorile, et tagada isiklikumad, kvaliteetsemad ja kulutõhusamad meetmed, nt meetmed, mis võimaldavad ühitada töö- ja pereelu, hõlbustavad mitteametlike ja ametlike hooldusteenuse pakkujate paremat koostööd ja kooskõlastamist ning tagavad hooldajatele asjakohase sotsiaalkindlustuspoliitika ja koolituse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja sidusa raamistiku kõikide hoolduspuhkuse vormide jaoks; palub komisjonil teha ettepaneku hoolduspuhkuse direktiivi kohta kooskõlas aluslepingutes sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles sõnaselgelt tunnustama mitteametlike hooldajate hindamatut panust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid ja säilitaksid sihipäraseid toetusmeetmeid hooldajatele ja vabatahtlikule sektorile, et tagada isiklikumad, kvaliteetsemad ja kulutõhusamad meetmed, nt meetmed, mis võimaldavad ühitada töö- ja pereelu, hõlbustavad mitteametlike ja ametlike hooldusteenuse pakkujate paremat koostööd ja kooskõlastamist ning tagavad hooldajatele asjakohase sotsiaalkindlustuspoliitika ja koolituse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja sidusa raamistiku kõikide hoolduspuhkuse vormide jaoks; palub komisjonil teha ettepaneku hoolduspuhkuse direktiivi kohta kooskõlas aluslepingutes sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega;

| 57. | kutsub liikmesriike üles pakkuma asjakohastes keeltes ja vormides täpset ja kergestimõistetavat teavet õiguse kohta hooldusteenustele ning tegema selle teabe laialdaselt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike üles pakkuma asjakohastes keeltes ja vormides täpset ja kergestimõistetavat teavet õiguse kohta hooldusteenustele ning tegema selle teabe laialdaselt kättesaadavaks;

| 58. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles töötama välja hooldusvaldkonna ametiprofiilide selged mõisted, mis võimaldavad õigusi ja kohustusi täpsemalt piiritleda; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles töötama välja hooldusvaldkonna ametiprofiilide selged mõisted, mis võimaldavad õigusi ja kohustusi täpsemalt piiritleda;

| 59. | kutsub liikmesriike üles kaasama kõikvõimalikke sidusrühmi (kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil) ning sotsiaalpartnereid ennetuse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste alastesse algatustesse; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike üles kaasama kõikvõimalikke sidusrühmi (kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil) ning sotsiaalpartnereid ennetuse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste alastesse algatustesse;

| 60. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid hooldus- ja tugiteenuste sektoris vajalikke koolitusprogramme ning pakuksid asjakohaseid õpinguid läbivatele inimestele stipendiume; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid hooldus- ja tugiteenuste sektoris vajalikke koolitusprogramme ning pakuksid asjakohaseid õpinguid läbivatele inimestele stipendiume;

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks kampaaniat eesmärgiga värvata noori ja parandada hooldusteenuste sektori kui tööandja mainet; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks kampaaniat eesmärgiga värvata noori ja parandada hooldusteenuste sektori kui tööandja mainet;

| 62. | nõuab, et austataks hooldusteenuste sektoris töötavate isikute tööalaseid õigusi, sealhulgas õigust inimväärsele sissetulekule ja inimväärsetele tingimustele ning õigust liituda kollektiivläbirääkimiste õigusi omavate ametiühingutega ja neid ühinguid moodustada; |
| --- | --- |

62.

nõuab, et austataks hooldusteenuste sektoris töötavate isikute tööalaseid õigusi, sealhulgas õigust inimväärsele sissetulekule ja inimväärsetele tingimustele ning õigust liituda kollektiivläbirääkimiste õigusi omavate ametiühingutega ja neid ühinguid moodustada;

| 63. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametisasutustele toetust hooldusteenuste jätkusuutlike rahastamisskeemide loomisel ning tööjõu koolitus- ja ümberõppekavade väljatöötamisel Euroopa Sotsiaalfondi kaasabil; |
| --- | --- |

63.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametisasutustele toetust hooldusteenuste jätkusuutlike rahastamisskeemide loomisel ning tööjõu koolitus- ja ümberõppekavade väljatöötamisel Euroopa Sotsiaalfondi kaasabil;

| 64. | nõuab tungivalt, et sotsiaalpartnerid arendaksid ametlikku sotsiaaldialoogi seoses hoolekandesektoriga; |
| --- | --- |

64.

nõuab tungivalt, et sotsiaalpartnerid arendaksid ametlikku sotsiaaldialoogi seoses hoolekandesektoriga;

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

65.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.

(3)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 11.

(4)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(5)  ELT C 76 E, 25.3.2013, lk 16.

(6)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(7)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 79.

(8)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(9)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 19.

(10)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 188.

(11)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 112.

(12)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 25.

(13)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 101.

(14)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0053.

(16)  OJ C 259 E, 29.10.2009, lk 19.

(17)  OJ C 169 E, 15.6.2012, lk 139.

(18)  FRA: ‘Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10 European Union Member States’, October 2011 – http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states

(19)  Eurofound (2012), kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring – Quality of life in Europe: Impacts of the crisis, Publications Office of the European Union, Luxembourg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm

(20)  Eurofound (2012), Household debt advisory services in the European Union, Publications Office of the European Union, Luxembourg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm

(21)  Eurofound (2012), Living conditions of the Roma: Substandard housing and health, Publications Office of the European Union, Luxembourg – http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf

(22)  Eurofound (2012), Active inclusion of young people with disabilities or health problems, Publications Office of the European Union, Luxembourg -http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm

(23)  Vt näiteks 28. detsembril 2012. aastal jõustunud 20. aprilli 2012. aasta Hispaania kuningliku dekreedi nr 16/2012 artiklit 5. Kättesaadav aadressil: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  Nõukogu järeldused tervena ja väärika vananemise kohta, 2980. tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise-ja tarbijakaitse nõukogu kohtumine novembris 2009.

(25)  Põhiõiguste Ameti suunistes „Apprehension of migrants in an irregular situation – fundamental rights considerations” („Ebaseaduslike rändajate kinnipidamine – põhiõigustega seotud kaalutlused”) esitatakse liikmesriikidele peamised põhimõtted tabamis- ja teavitamistavade kohta, kui juhtum esineb meditsiiniasutustes ja nende lähedal: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDo on projekt, mida toetas Euroopa Komisjon (2010–2012) ja juhtis 12 liikmesriigis asuvast 18 partnerorganisatsioonist koosnev juhtrühm. Kõigi partnerorganisatsioonide ühine huvi oli ja on eakate, hooldust vajavate inimeste elukvaliteedi parandamine.

(27)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(28)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Hübriidtelevisioon („Connected TV”)

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon nutitelevisiooni kohta (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ja artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ja artiklit 8,

| — | võttes arvesse Amsterdami lepingule, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Ühenduste asutamislepinguid ja teatavaid nendega seotud akte, lisatud protokolli liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepingule, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Ühenduste asutamislepinguid ja teatavaid nendega seotud akte, lisatud protokolli liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (Unesco) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (Unesco) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (2), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (2), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (4), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (4), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (6), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (6), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (7), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (7), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/140/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (10), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (10), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust 98/560/EÜ Euroopa infoteenuste tööstusharu konkurentsivõime tõstmise kohta siseriiklike raamistike edendamise kaudu, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inimväärikuse kaitse (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 1998. aasta soovitust 98/560/EÜ Euroopa infoteenuste tööstusharu konkurentsivõime tõstmise kohta siseriiklike raamistike edendamise kaudu, mille eesmärk on saavutada võrreldav ja tõhus alaealiste ja inimväärikuse kaitse (12),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni asjade interneti kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni asjade interneti kohta (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0212/2013),

| A. | arvestades, et telerid töötati algselt välja lineaarsete ringhäälingusignaalide vastuvõtmiseks ja audiovisuaalne sisu pälvib ka digitaalses keskkonnas kasutajate seas teistest elektroonilise meedia teenustest märksa suuremat tähelepanu oma mõjuvuse tõttu, mistõttu püsib nende suur tähtsus üksikisikute ja üldsuse arvamuse kujundajana; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et telerid töötati algselt välja lineaarsete ringhäälingusignaalide vastuvõtmiseks ja audiovisuaalne sisu pälvib ka digitaalses keskkonnas kasutajate seas teistest elektroonilise meedia teenustest märksa suuremat tähelepanu oma mõjuvuse tõttu, mistõttu püsib nende suur tähtsus üksikisikute ja üldsuse arvamuse kujundajana;

| B. | arvestades, et audiovisuaalsed meediateenused on ühteaegu nii kultuuriteenused kui ka majanduslikud teenused, mis on identiteedi, väärtuste ja arvamuste kandjana ülimalt tähtsad ühiskonna ja demokraatia jaoks ning mida tuleb ka üha rohkem ühtlustuvas maailmas seetõttu eraldi reguleerida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et audiovisuaalsed meediateenused on ühteaegu nii kultuuriteenused kui ka majanduslikud teenused, mis on identiteedi, väärtuste ja arvamuste kandjana ülimalt tähtsad ühiskonna ja demokraatia jaoks ning mida tuleb ka üha rohkem ühtlustuvas maailmas seetõttu eraldi reguleerida;

| C. | arvestades, et meedia kauaoodatud tehniline ühtlustumine on eriti ringhäälingu ja interneti puhul tegelikkuseks saanud ning Euroopa meedia-, kultuuri- ja võrgupoliitikas tuleb õigusraamistik kohandada uute tingimustega ning tagada ühtsete nõuete kehtestamine ja jõustamine ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide uute turuosaliste suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meedia kauaoodatud tehniline ühtlustumine on eriti ringhäälingu ja interneti puhul tegelikkuseks saanud ning Euroopa meedia-, kultuuri- ja võrgupoliitikas tuleb õigusraamistik kohandada uute tingimustega ning tagada ühtsete nõuete kehtestamine ja jõustamine ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide uute turuosaliste suhtes;

| D. | arvestades, et internet on 25 aastaga kiiresti arenenud ning tekkinud nutiseadmed muudavad inimeste harjumusi ja telerivaatamise viisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et internet on 25 aastaga kiiresti arenenud ning tekkinud nutiseadmed muudavad inimeste harjumusi ja telerivaatamise viisi;

| E. | arvestades, et ehkki internetiga ühendatud seadmeid kasutatakse üha rohkem, on traditsioonilised teenused siiski endiselt populaarsed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ehkki internetiga ühendatud seadmeid kasutatakse üha rohkem, on traditsioonilised teenused siiski endiselt populaarsed;

| F. | arvestades, et televisiooniteenused ja tellitavad audiovisuaalmeedia teenused ning paljud teised sideteenused on juba ühel ja samal ekraanil esitatavad, sujuvalt kombineeritavad ja üheaegselt kõrvuti tarbitavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et televisiooniteenused ja tellitavad audiovisuaalmeedia teenused ning paljud teised sideteenused on juba ühel ja samal ekraanil esitatavad, sujuvalt kombineeritavad ja üheaegselt kõrvuti tarbitavad;

| G. | arvestades, et lineaarsete tele- ja meediateenuste suure ühiskondliku tähtsuse tõttu on meediale ka tulevikus vaja omaette õigusraamistikku, kuna vaid niimoodi saab asjakohaselt arvesse võtta nende teenuste tähtsust ning tagada arvamuste ja meedia paljususe liikmesriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lineaarsete tele- ja meediateenuste suure ühiskondliku tähtsuse tõttu on meediale ka tulevikus vaja omaette õigusraamistikku, kuna vaid niimoodi saab asjakohaselt arvesse võtta nende teenuste tähtsust ning tagada arvamuste ja meedia paljususe liikmesriikides;

| H. | arvestades, et nutitelevisiooni kasutuselevõtt muudab radikaalselt traditsioonilist väärtusahelat ning nõuab uue strateegia väljatöötamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nutitelevisiooni kasutuselevõtt muudab radikaalselt traditsioonilist väärtusahelat ning nõuab uue strateegia väljatöötamist;

| I. | arvestades, et tehnoloogia arenedes suureneb vältimatult, kuid osaliselt vaid näiliselt kasutaja iseseisvus ning selle tõttu kasvab vajadus tagada ainuõiguste ja sisu terviklikkuse kaitse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tehnoloogia arenedes suureneb vältimatult, kuid osaliselt vaid näiliselt kasutaja iseseisvus ning selle tõttu kasvab vajadus tagada ainuõiguste ja sisu terviklikkuse kaitse;

| J. | arvestades, et suurenevad (interaktiivsete) võrguteenuste levitamisvõimalused, mis lähtuvad teleteenuste tegevusulatusest ning et üleüldine lairibaühendus on otsustava tähtsusega tegur, mis suurendab tarbijate huvi hübriidsete vastuvõtuseadmete vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suurenevad (interaktiivsete) võrguteenuste levitamisvõimalused, mis lähtuvad teleteenuste tegevusulatusest ning et üleüldine lairibaühendus on otsustava tähtsusega tegur, mis suurendab tarbijate huvi hübriidsete vastuvõtuseadmete vastu;

| K. | arvestades, et seoses meedia üha suureneva ühtlustumisega käsitatakse nutitelevisiooni mõistet dünaamiliselt, tehnoloogiliselt neutraalselt ja laiatähenduslikult, nii et see hõlmab kõiki seadmeid, sealhulgas mobiilseadmeid, mis võimaldavad juurdepääsu televisiooniteenuste ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste sisule, nn over-the-top-teenustele ning muudele rakendustele ühel ja samal seadmel või ekraanil, sidudes niiviisi ringhäälingu ja interneti valdkonna; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seoses meedia üha suureneva ühtlustumisega käsitatakse nutitelevisiooni mõistet dünaamiliselt, tehnoloogiliselt neutraalselt ja laiatähenduslikult, nii et see hõlmab kõiki seadmeid, sealhulgas mobiilseadmeid, mis võimaldavad juurdepääsu televisiooniteenuste ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste sisule, nn over-the-top-teenustele ning muudele rakendustele ühel ja samal seadmel või ekraanil, sidudes niiviisi ringhäälingu ja interneti valdkonna;

| L. | arvestades, et ühtlustuvas meediamaailmas ei keskendu konkurents enam niivõrd ülekandevõimele, kuivõrd järjest rohkem kasutajate tähelepanu võitmisele, mistõttu teenuste arvu suurenedes muutub kasutajani jõudmine üha raskemaks ja seega määrab tõenäoliselt teenuste edu nende kättesaadavus, kiire leitavus, loetlemine ja soovitamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ühtlustuvas meediamaailmas ei keskendu konkurents enam niivõrd ülekandevõimele, kuivõrd järjest rohkem kasutajate tähelepanu võitmisele, mistõttu teenuste arvu suurenedes muutub kasutajani jõudmine üha raskemaks ja seega määrab tõenäoliselt teenuste edu nende kättesaadavus, kiire leitavus, loetlemine ja soovitamine;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) praegused sätted rajanevad tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttel ning need ei kajasta veel järjest suuremaid mõõtmeid võtvat tehnoloogilist konvergentsi ja eelkõige võib praegusel kujul kaotada tähtsuse diferentseeritud reguleerimine, mis eristab teleprogramme (kaasa arvatud veebiülekanded ja voogedastus) ja tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid, kuigi ühes ja samas seadmes on kättesaadavad erinevalt reguleeritud teabe- ja sideteenused – ka need, mis ei kuulu audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi, vaid e-kaubanduse direktiivi kohaldamislasse või ei ole hõlmatud ühegi ELi õigusaktiga (teenused, mis pärinevad väljastpoolt Euroopat) –, mis võib viia ebavõrdsete konkurentsitingimuste ja vastuvõetamatute lahknevusteni tarbijate kaitsmisel ning tekitada ühtlasi meedialiigist sõltumatult uusi küsimusi seoses sisu kättesaadavuse, levitamismooduse ja leitavusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) praegused sätted rajanevad tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttel ning need ei kajasta veel järjest suuremaid mõõtmeid võtvat tehnoloogilist konvergentsi ja eelkõige võib praegusel kujul kaotada tähtsuse diferentseeritud reguleerimine, mis eristab teleprogramme (kaasa arvatud veebiülekanded ja voogedastus) ja tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid, kuigi ühes ja samas seadmes on kättesaadavad erinevalt reguleeritud teabe- ja sideteenused – ka need, mis ei kuulu audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi, vaid e-kaubanduse direktiivi kohaldamislasse või ei ole hõlmatud ühegi ELi õigusaktiga (teenused, mis pärinevad väljastpoolt Euroopat) –, mis võib viia ebavõrdsete konkurentsitingimuste ja vastuvõetamatute lahknevusteni tarbijate kaitsmisel ning tekitada ühtlasi meedialiigist sõltumatult uusi küsimusi seoses sisu kättesaadavuse, levitamismooduse ja leitavusega;

| N. | arvestades, et sellised uued teenuseosutajad on selle valdkonna traditsiooniliste osalejatega otseses konkurentsis nii eksklusiivse sisu hankimisel, ka Euroopa turul, kui ka uute teenuste pakkumisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sellised uued teenuseosutajad on selle valdkonna traditsiooniliste osalejatega otseses konkurentsis nii eksklusiivse sisu hankimisel, ka Euroopa turul, kui ka uute teenuste pakkumisel;

| O. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi reguleerimiseesmärgid, eelkõige arvamuste ja meediakanalite paljususe kaitsmine ja edendamine, inimväärikuse ja alaealiste kaitse, meediateenuste osutajate motiveerimine, et nad tagaksid teenuste kättesaadavuse nägemis- ja kuulmispuudega inimestele, ausa konkurentsi tagamine ning reklaami kvaliteedi- ja sisupõhine reguleerimine säilitavad põhimõtteliselt oma ühiskondliku tähtsuse ja regulatiivse põhjendatuse, aga samal ajal hakkab kõnealuste kaitse-eeskirjade tõhusus ja rakendatavus end hübriidsete vastuvõtuseadmete võimaldatavate kasutusvõimaluste tõttu üha sagedamini ammendama; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi reguleerimiseesmärgid, eelkõige arvamuste ja meediakanalite paljususe kaitsmine ja edendamine, inimväärikuse ja alaealiste kaitse, meediateenuste osutajate motiveerimine, et nad tagaksid teenuste kättesaadavuse nägemis- ja kuulmispuudega inimestele, ausa konkurentsi tagamine ning reklaami kvaliteedi- ja sisupõhine reguleerimine säilitavad põhimõtteliselt oma ühiskondliku tähtsuse ja regulatiivse põhjendatuse, aga samal ajal hakkab kõnealuste kaitse-eeskirjade tõhusus ja rakendatavus end hübriidsete vastuvõtuseadmete võimaldatavate kasutusvõimaluste tõttu üha sagedamini ammendama;

| P. | arvestades, et kvaliteetseid nutitelevisiooniteenuseid on võimalik osutada vaid siis, kui telekommunikatsioonivõrkude operaatorid pakuvad piisavalt kiireid ühendusi saateserverite ja teenuse tellijate vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kvaliteetseid nutitelevisiooniteenuseid on võimalik osutada vaid siis, kui telekommunikatsioonivõrkude operaatorid pakuvad piisavalt kiireid ühendusi saateserverite ja teenuse tellijate vahel;

| Q. | arvestades, et nutiseadmete rakendusvõimalused seavad kahtluse alla audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhimõtted, näiteks reklaami ja saate lahushoidmise nõude ning reklaamipauside paigutamise korra; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nutiseadmete rakendusvõimalused seavad kahtluse alla audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhimõtted, näiteks reklaami ja saate lahushoidmise nõude ning reklaamipauside paigutamise korra;

| R. | arvestades, et ainuüksi suure arvu teenuste juhuslik olemasolu ei vii automaatselt nimetatud reguleerimiseesmärkide tagamiseni ning seetõttu on asjakohane hinnata, kas eesmärkide saavutamiseks on endiselt vaja konkreetset õigusraamistikku ja kas sellise raamistikuga oleks võimalik ennetada võimalikke soovimatuid suundumusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ainuüksi suure arvu teenuste juhuslik olemasolu ei vii automaatselt nimetatud reguleerimiseesmärkide tagamiseni ning seetõttu on asjakohane hinnata, kas eesmärkide saavutamiseks on endiselt vaja konkreetset õigusraamistikku ja kas sellise raamistikuga oleks võimalik ennetada võimalikke soovimatuid suundumusi;

| S. | arvestades, et kui nutitelevisiooni kasutamine järk-järgult laieneb, võib toimuda tavatelevisiooni ja interneti ühtesulandumine, nagu paar aastat tagasi põimusid mobiiltelefon ja internet; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kui nutitelevisiooni kasutamine järk-järgult laieneb, võib toimuda tavatelevisiooni ja interneti ühtesulandumine, nagu paar aastat tagasi põimusid mobiiltelefon ja internet;

| T. | arvestades, et tuleks soodustada kõiki meetmeid, millega kohandada turgu loovuse ja innovatsiooni toetamisega Euroopas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tuleks soodustada kõiki meetmeid, millega kohandada turgu loovuse ja innovatsiooni toetamisega Euroopas;

| U. | arvestades, et televisiooni ja internetti ühendavate nutisüsteemide arendamine võimaldab kasutajatel vabalt valida telekanalite ja interneti vahel ning jälgida ka veebisaite, mis pakuvad audiovisuaalset sisu ebaseaduslikult; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et televisiooni ja internetti ühendavate nutisüsteemide arendamine võimaldab kasutajatel vabalt valida telekanalite ja interneti vahel ning jälgida ka veebisaite, mis pakuvad audiovisuaalset sisu ebaseaduslikult;

| V. | arvestades, et läbipaistvus ja konkurents ei kaitse piisavalt võrgu neutraalsust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et läbipaistvus ja konkurents ei kaitse piisavalt võrgu neutraalsust;

| W. | arvestades, et algses piirideta televisiooni direktiivis sisalduv nn saatjariigi põhimõte (country-of-broadcast principle) on oluline tähis teabevabaduse ja ühtse teenuste turu arengus, kuna liikmesriigid kohustusid sellega järgima kvaliteedipõhiseid miinimumnõudeid ning rakendasid omalt poolt päritoluriigi põhimõtet saatjariigi põhimõttele tuginedes; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et algses piirideta televisiooni direktiivis sisalduv nn saatjariigi põhimõte (country-of-broadcast principle) on oluline tähis teabevabaduse ja ühtse teenuste turu arengus, kuna liikmesriigid kohustusid sellega järgima kvaliteedipõhiseid miinimumnõudeid ning rakendasid omalt poolt päritoluriigi põhimõtet saatjariigi põhimõttele tuginedes;

| 1. | kutsub komisjoni üles hindama, kui suures ulatuses on vaja muuta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja teisi praegu kehtivaid nõudeid, mis on sätestatud võrku ja meediat käsitlevates õigusaktides (nt telekommunikatsiooni reguleerivate õigusaktide pakett) platvormide leitavuse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu osas nii sisuteenuse pakkujatele ja arendajatele kui ka kasutajatele, laiendades platvormide mõistet ning kohandades kehtivad õigusnormid uutele oludele; arvestades, et seejuures tuleb tarbijatele tagada laienenud valik ja audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavus ning kindlustada sisuteenuse pakkujatele rohkem valikuvõimalusi, kuidas levitada sisu nii, et säiliks kontakt kasutajatega; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles hindama, kui suures ulatuses on vaja muuta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja teisi praegu kehtivaid nõudeid, mis on sätestatud võrku ja meediat käsitlevates õigusaktides (nt telekommunikatsiooni reguleerivate õigusaktide pakett) platvormide leitavuse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu osas nii sisuteenuse pakkujatele ja arendajatele kui ka kasutajatele, laiendades platvormide mõistet ning kohandades kehtivad õigusnormid uutele oludele; arvestades, et seejuures tuleb tarbijatele tagada laienenud valik ja audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavus ning kindlustada sisuteenuse pakkujatele rohkem valikuvõimalusi, kuidas levitada sisu nii, et säiliks kontakt kasutajatega;

| 2. | on seisukohal, et platvormi operaatoritele suunatud reguleerivate meetmete puhul tuleb jälgida, et oleks tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs platvormidele, et ringhäälinguorganisatsioonid ning muud, sageli väikesed teenuseosutajad saaksid turul osaleda võrdsel alusel; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et platvormi operaatoritele suunatud reguleerivate meetmete puhul tuleb jälgida, et oleks tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs platvormidele, et ringhäälinguorganisatsioonid ning muud, sageli väikesed teenuseosutajad saaksid turul osaleda võrdsel alusel;

| 3. | kutsub komisjoni üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 1 määratletud meediateenuse mõistet selliselt rakendama, et liikmesriikidepoolse reguleerimise vajadus oleks tugevamini seotud teenuste sotsiaalpoliitilise mõju eripära ja potentsiaaliga, eelkõige nende olulisusega arvamuste kujundamisel ja arvamuste paljususe aspektist ning lähtudes toimetusvastutusest; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklis 1 määratletud meediateenuse mõistet selliselt rakendama, et liikmesriikidepoolse reguleerimise vajadus oleks tugevamini seotud teenuste sotsiaalpoliitilise mõju eripära ja potentsiaaliga, eelkõige nende olulisusega arvamuste kujundamisel ja arvamuste paljususe aspektist ning lähtudes toimetusvastutusest;

| 4. | kutsub komisjoni üles kaaluma – pidades silmas toimetusvastutusega seotud meediateenuste ja muu sisu otstarbe erinevust –, kas televisiooniplatvormide rangem reguleerimine on veel asjakohane või vajalik või piisab üldisest diskrimineerimiskeelust; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles kaaluma – pidades silmas toimetusvastutusega seotud meediateenuste ja muu sisu otstarbe erinevust –, kas televisiooniplatvormide rangem reguleerimine on veel asjakohane või vajalik või piisab üldisest diskrimineerimiskeelust;

| 5. | palub komisjonil seoses direktiivi 2010/13/EL võimaliku läbivaatamisega või muude tulevaste õigusaktide puhul jätkata jõupingutusi ajakirjandusvabaduse kaitsmiseks; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil seoses direktiivi 2010/13/EL võimaliku läbivaatamisega või muude tulevaste õigusaktide puhul jätkata jõupingutusi ajakirjandusvabaduse kaitsmiseks;

| 6. | palub komisjonil konsulteerimisprotsessi „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” tulemuste põhjal välja selgitada, millised reguleerivad mehhanismid on konvergentsi arvestades veel vajalikud ja kasulikud ning mis tuleks võib-olla luua, et tagada kõikide sisu- ja teenuseosutajate võrdsed võimalused, võttes arvesse alljärgnevaid miinimumnõudeid ning säilitades olemasolevad üldised reguleerimiseesmärgid, et tagada sisuteenuse pakkujate õiglane konkurents ja kasutajate võimalikult suured eelised ning võrdsete võimalustega, täiesti läbipaistev ja diskrimineerimiseta valik mitmekesiste kvaliteetsete teenuste seast, kusjuures tuleb eriliselt jälgida, et alles jääksid tasuta levitatavad ja avalik-õiguslike teenuseosutajate pakutavad teenused; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil konsulteerimisprotsessi „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” tulemuste põhjal välja selgitada, millised reguleerivad mehhanismid on konvergentsi arvestades veel vajalikud ja kasulikud ning mis tuleks võib-olla luua, et tagada kõikide sisu- ja teenuseosutajate võrdsed võimalused, võttes arvesse alljärgnevaid miinimumnõudeid ning säilitades olemasolevad üldised reguleerimiseesmärgid, et tagada sisuteenuse pakkujate õiglane konkurents ja kasutajate võimalikult suured eelised ning võrdsete võimalustega, täiesti läbipaistev ja diskrimineerimiseta valik mitmekesiste kvaliteetsete teenuste seast, kusjuures tuleb eriliselt jälgida, et alles jääksid tasuta levitatavad ja avalik-õiguslike teenuseosutajate pakutavad teenused;

| 7. | palub komisjonil audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi võimalikul läbivaatamisel tagada kõikidele sisuteenuse pakkujatele aus konkurents; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi võimalikul läbivaatamisel tagada kõikidele sisuteenuse pakkujatele aus konkurents;

| 8. | rõhutab, et uute turuosaliste arengustrateegia tulemusena suureneb sisu valik, kuna seotakse pikka aega tegutsenud telekanalite ja internetis pakutav sisu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et uute turuosaliste arengustrateegia tulemusena suureneb sisu valik, kuna seotakse pikka aega tegutsenud telekanalite ja internetis pakutav sisu;

| 9. | juhib sellega seoses tähelepanu ohule, et nende uute turuosaliste majanduslik jõud ja rahvusvahelise ulatusega tegevus võivad moonutada uut konkurentsikeskkonda Euroopa pikka aega tegutsenud osalejate kahjuks; |
| --- | --- |

9.

juhib sellega seoses tähelepanu ohule, et nende uute turuosaliste majanduslik jõud ja rahvusvahelise ulatusega tegevus võivad moonutada uut konkurentsikeskkonda Euroopa pikka aega tegutsenud osalejate kahjuks;

| 10. | rõhutab, et kaaluda tuleks meediateenuste diferentseeritud õigusraamistiku säilitamist, kuid see ei tohiks sõltuda vahetegemisest tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste ja televisiooniteenuste vahel, vaid eelkõige konkreetse meediateenuse võimalikust mõjust ja kõnealuse teenusega seotud toimetusvastutusest, samal ajal peaks liikmesriikidele jääma piisav otsustusõigus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kaaluda tuleks meediateenuste diferentseeritud õigusraamistiku säilitamist, kuid see ei tohiks sõltuda vahetegemisest tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste ja televisiooniteenuste vahel, vaid eelkõige konkreetse meediateenuse võimalikust mõjust ja kõnealuse teenusega seotud toimetusvastutusest, samal ajal peaks liikmesriikidele jääma piisav otsustusõigus;

| 11. | on kahtleval seisukohal, kas järjest suureneva tehnoloogilise lähenemise kontekstis on veel asjakohased eeskirjad, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes ning millega nähakse ette keerukad hindamis- ja kontrollimenetlused avalik-õiguslike teenuseosutajate audiovisuaalteenuste jaoks, mis väljuvad tavapärase ringhäälingutegevuse raamidest ja mida pakutakse uute edastusplatvormide kaudu, kuna kasutajatel on järjest raskem vahet teha, kas tegemist on tavapärase ringhäälinguteenuse, tellitava teenuse või muud liiki audiovisuaalteenusega; |
| --- | --- |

11.

on kahtleval seisukohal, kas järjest suureneva tehnoloogilise lähenemise kontekstis on veel asjakohased eeskirjad, mis on sätestatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes ning millega nähakse ette keerukad hindamis- ja kontrollimenetlused avalik-õiguslike teenuseosutajate audiovisuaalteenuste jaoks, mis väljuvad tavapärase ringhäälingutegevuse raamidest ja mida pakutakse uute edastusplatvormide kaudu, kuna kasutajatel on järjest raskem vahet teha, kas tegemist on tavapärase ringhäälinguteenuse, tellitava teenuse või muud liiki audiovisuaalteenusega;

| 12. | kutsub komisjoni üles sektori konkurentsivõimet silmas pidades arvestama nutitelevisiooni tulevaste väljakutsetega, võimaldama paindlikumaid kvantitatiivseid reklaaminõudeid ning välja tooma vastavad eelised ja puudused; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles sektori konkurentsivõimet silmas pidades arvestama nutitelevisiooni tulevaste väljakutsetega, võimaldama paindlikumaid kvantitatiivseid reklaaminõudeid ning välja tooma vastavad eelised ja puudused;

| 13. | rõhutab, et tarbijate, laste, alaealiste ja vähemuste üleeuroopaliselt ühtse kaitse huvides tuleks audiovisuaalmeedia teenuste kvalitatiivsed piirangud üle vaadata ja neid kõrgel tasandil kohandada kõigi levitamisvormidega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tarbijate, laste, alaealiste ja vähemuste üleeuroopaliselt ühtse kaitse huvides tuleks audiovisuaalmeedia teenuste kvalitatiivsed piirangud üle vaadata ja neid kõrgel tasandil kohandada kõigi levitamisvormidega;

| 14. | nõuab, et inimväärikuse riivamise keeldu, viha õhutamise keeldu, kaitset diskrimineerimise eest ja takistusteta juurdepääsu põhimõtet kohaldataks ühtemoodi igasuguse meediasisu suhtes; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et inimväärikuse riivamise keeldu, viha õhutamise keeldu, kaitset diskrimineerimise eest ja takistusteta juurdepääsu põhimõtet kohaldataks ühtemoodi igasuguse meediasisu suhtes;

| 15. | on kahtleval seisukohal, kas programmi sisu ja reklaami lahususe põhimõtet saab alati järgida kõigi meediavormide puhul või oleks kaitse-eesmärk paremini saavutatav, kui muuta reklaam ja programmi sisu selgelt äratuntavaks ja eristatavaks kõigi meediavormide puhul; |
| --- | --- |

15.

on kahtleval seisukohal, kas programmi sisu ja reklaami lahususe põhimõtet saab alati järgida kõigi meediavormide puhul või oleks kaitse-eesmärk paremini saavutatav, kui muuta reklaam ja programmi sisu selgelt äratuntavaks ja eristatavaks kõigi meediavormide puhul;

| 16. | on seisukohal, et takistada tuleks uusi reklaamikeelde või kehtivate keeldude laiendamist ja muid sekkumisi, mis mõjutavad reklaami kui rahastamisallikat, et digitelevisiooni sektoris oleks võimalik kasutada uusi ärimudeleid; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et takistada tuleks uusi reklaamikeelde või kehtivate keeldude laiendamist ja muid sekkumisi, mis mõjutavad reklaami kui rahastamisallikat, et digitelevisiooni sektoris oleks võimalik kasutada uusi ärimudeleid;

| 17. | rõhutab, kui oluline on, et avalik sektor ei sõltuks ainult reklaamist laekuvatest rahalistest vahenditest, ning kutsub liikmesriike üles toetama pingutusi selle sektori rahastamiseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, kui oluline on, et avalik sektor ei sõltuks ainult reklaamist laekuvatest rahalistest vahenditest, ning kutsub liikmesriike üles toetama pingutusi selle sektori rahastamiseks;

| 18. | rõhutab, et uued reklaamistrateegiad, mis kasutavad uusi tehnoloogiaid oma tõhususe suurendamiseks (ekraanipildid, tarbijaprofiilid, multiekraani strateegiad), tõstatavad küsimuse, kuidas kaitsta tarbijaid, nende eraelu ja isikuandmeid; rõhutab seepärast, et tuleb välja töötada ühtsed eeskirjad nimetatud strateegiate elluviimiseks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et uued reklaamistrateegiad, mis kasutavad uusi tehnoloogiaid oma tõhususe suurendamiseks (ekraanipildid, tarbijaprofiilid, multiekraani strateegiad), tõstatavad küsimuse, kuidas kaitsta tarbijaid, nende eraelu ja isikuandmeid; rõhutab seepärast, et tuleb välja töötada ühtsed eeskirjad nimetatud strateegiate elluviimiseks;

| 19. | ergutab Euroopa audiovisuaaltööstust jätkuvalt arendama sidusaid ja atraktiivseid teenuseid, eelkõige võrguteenuseid, et rikastada Euroopas pakutavat audiovisuaalset sisu; |
| --- | --- |

19.

ergutab Euroopa audiovisuaaltööstust jätkuvalt arendama sidusaid ja atraktiivseid teenuseid, eelkõige võrguteenuseid, et rikastada Euroopas pakutavat audiovisuaalset sisu;

| 20. | kutsub komisjoni üles kaaluma, kas ja kuidas anda põhiekraaniga seadmetel, nagu internetiühendusega telerid, leitavuse osas eelisseisund neile sisuteenuse pakkujatele, kellele liikmesriigid teevad ülesandeks avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise või kes aitavad edendada üldhuvi eesmärke, näiteks meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse tagamine, või kes võtavad vabatahtlikult kohustuse säilitada teabeedastuse kvaliteet ja sõltumatus ning edendada arvamuste paljusust; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles kaaluma, kas ja kuidas anda põhiekraaniga seadmetel, nagu internetiühendusega telerid, leitavuse osas eelisseisund neile sisuteenuse pakkujatele, kellele liikmesriigid teevad ülesandeks avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise või kes aitavad edendada üldhuvi eesmärke, näiteks meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse tagamine, või kes võtavad vabatahtlikult kohustuse säilitada teabeedastuse kvaliteet ja sõltumatus ning edendada arvamuste paljusust;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisaks sellistele leitavuse nõuetele kaaluma, mil määral on võimalik meediaeeskirjade stiimuli- ja sertifitseerimissüsteemide põhiseks muutmisega ning kaas- ja iseregulatsiooni tugevdamisega pikaajaliselt järgida audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis nimetatud reguleerimiseesmärke, eelkõige alaealiste ja inimväärikuse kaitse osas, säilitades samas vajaliku paindlikkuse meediateenuste pakkujate vahelise ausa konkurentsi tagamiseks; rõhutab, et kaas- ja iseregulatsiooni meetmetega saab õigusnorme täiendada ning nende meetmete järgimise järelevalve ja nende tõhususe hindamine tuleb teha ülesandeks sõltumatule organile; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisaks sellistele leitavuse nõuetele kaaluma, mil määral on võimalik meediaeeskirjade stiimuli- ja sertifitseerimissüsteemide põhiseks muutmisega ning kaas- ja iseregulatsiooni tugevdamisega pikaajaliselt järgida audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis nimetatud reguleerimiseesmärke, eelkõige alaealiste ja inimväärikuse kaitse osas, säilitades samas vajaliku paindlikkuse meediateenuste pakkujate vahelise ausa konkurentsi tagamiseks; rõhutab, et kaas- ja iseregulatsiooni meetmetega saab õigusnorme täiendada ning nende meetmete järgimise järelevalve ja nende tõhususe hindamine tuleb teha ülesandeks sõltumatule organile;

| 22. | soovitab seetõttu konkurentsimoonutuste vältimiseks kohaldada samasuguste teenuste suhtes ühesuguseid eeskirju, olenemata edastamisviisist; |
| --- | --- |

22.

soovitab seetõttu konkurentsimoonutuste vältimiseks kohaldada samasuguste teenuste suhtes ühesuguseid eeskirju, olenemata edastamisviisist;

| 23. | peab samuti murettekitavaks suurenevat konkurentsi, mis tuleneb rahvusvahelistest osalejatest, kelle kohta ei kehti Euroopa eeskirjad ja kohustused; |
| --- | --- |

23.

peab samuti murettekitavaks suurenevat konkurentsi, mis tuleneb rahvusvahelistest osalejatest, kelle kohta ei kehti Euroopa eeskirjad ja kohustused;

| 24. | kutsub komisjoni üles tagama, et neid platvorme hallatakse avatud koostalitlusstandardi alusel ning arvestades ausa konkurentsi põhimõtet, turutingimusi, üldisi huve ja tarbijate nõudlust, ning vältima, et üks või mitu teenuseosutajat kuritarvitavad oma juhtivat positsiooni; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tagama, et neid platvorme hallatakse avatud koostalitlusstandardi alusel ning arvestades ausa konkurentsi põhimõtet, turutingimusi, üldisi huve ja tarbijate nõudlust, ning vältima, et üks või mitu teenuseosutajat kuritarvitavad oma juhtivat positsiooni;

| 25. | rõhutab, et eelnevat silmas pidades tuleb järele mõelda, kuidas õigusraamistikku edasi arendada ja reguleerida nutitelevisiooni ning milline peaks olema sisu viitesüsteem; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et eelnevat silmas pidades tuleb järele mõelda, kuidas õigusraamistikku edasi arendada ja reguleerida nutitelevisiooni ning milline peaks olema sisu viitesüsteem;

| 26. | nõuab nutitelevisiooni platvormi reguleerimist, mis tagab ringhäälinguorganisatsioonide pakutava sisu kättesaadavuse ja terviklikkuse, läbipaistvuse tarbijate jaoks ja elementaarse eetikakoodeksi järgimise (alaealiste ja eraelu kaitse); |
| --- | --- |

26.

nõuab nutitelevisiooni platvormi reguleerimist, mis tagab ringhäälinguorganisatsioonide pakutava sisu kättesaadavuse ja terviklikkuse, läbipaistvuse tarbijate jaoks ja elementaarse eetikakoodeksi järgimise (alaealiste ja eraelu kaitse);

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama kõigi ELi kodanike meediaoskuse taset ning kasutama selleks eelkõige algatusi ja koordineerivaid meetmeid, mille eesmärk on tutvustada lähemalt televisiooniteenuseid ja tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama kõigi ELi kodanike meediaoskuse taset ning kasutama selleks eelkõige algatusi ja koordineerivaid meetmeid, mille eesmärk on tutvustada lähemalt televisiooniteenuseid ja tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et eelkõige seadmete tootjad ja teenuseosutajad võtaksid meetmeid, parandamaks televisiooniteenuste ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavust eakate inimeste ja puuetega inimeste jaoks, nagu vaegkuuljad ja vaegnägijad; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et eelkõige seadmete tootjad ja teenuseosutajad võtaksid meetmeid, parandamaks televisiooniteenuste ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavust eakate inimeste ja puuetega inimeste jaoks, nagu vaegkuuljad ja vaegnägijad;

| 29. | on seisukohal, et platvormi- ja portaaliteenused peaksid olema koostalitlusvõimelised, et diskrimineerimiseta võimaldada kolmandatel isikutel edastamisviisist sõltumata oma rakendusi toota ja hallata; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et platvormi- ja portaaliteenused peaksid olema koostalitlusvõimelised, et diskrimineerimiseta võimaldada kolmandatel isikutel edastamisviisist sõltumata oma rakendusi toota ja hallata;

| 30. | kutsub komisjoni üles õiguslikult siduval moel tagama, et võrkudes ja platvormidel tehakse põhimõtteliselt kogu sisu ühesuguse kvaliteediga kättesaadavaks; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles õiguslikult siduval moel tagama, et võrkudes ja platvormidel tehakse põhimõtteliselt kogu sisu ühesuguse kvaliteediga kättesaadavaks;

| 31. | kutsub komisjoni üles võtma õiguslikult siduvaid meetmeid tagamaks, et võrguoperaatorid käsitlevad põhimõtteliselt võrdselt kõiki andmepakette nende edastamisel saatjalt vastuvõtjale, mis tähendab, et võrguoperaatorid ei pea prioriteetseks teatavaid andmepakette näiteks nende päritolu, sisu, rakenduse või kasutajatasu alusel, sest see oleks vastuolus eesmärgiga tagada kõigile õiglane juurdepääs teenustele, andmekaitse eeskirjadega, andmete manipuleerimise keeluga, sisu terviklikkuse põhimõttega ja eesmärgiga kehtestada ausad konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles võtma õiguslikult siduvaid meetmeid tagamaks, et võrguoperaatorid käsitlevad põhimõtteliselt võrdselt kõiki andmepakette nende edastamisel saatjalt vastuvõtjale, mis tähendab, et võrguoperaatorid ei pea prioriteetseks teatavaid andmepakette näiteks nende päritolu, sisu, rakenduse või kasutajatasu alusel, sest see oleks vastuolus eesmärgiga tagada kõigile õiglane juurdepääs teenustele, andmekaitse eeskirjadega, andmete manipuleerimise keeluga, sisu terviklikkuse põhimõttega ja eesmärgiga kehtestada ausad konkurentsitingimused;

| 32. | juhib tähelepanu tagajärgedele, mis tulenevad ELi tasandil käibemaksusüsteemide erinevustest, mida veelgi süvendab nutitelevisiooni kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu tagajärgedele, mis tulenevad ELi tasandil käibemaksusüsteemide erinevustest, mida veelgi süvendab nutitelevisiooni kasutuselevõtt;

| 33. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku võtta vastu liidu õigusakt, millega tagatakse võrgu neutraalsus; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku võtta vastu liidu õigusakt, millega tagatakse võrgu neutraalsus;

| 34. | kutsub komisjoni üles seaduslikult tagama nutiplatvormidel pakutavate televisiooniteenuste ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste terviklikkuse ja eelkõige keelama kõnealuste teenuste ülekatte või mastaapimise platvormi pakkujate või kolmandate isikute poolt sisuga või muude teenustega, kui kasutaja ei ole seda selge sõnaga algatanud ning kui sisu korral, mis ei kuulu isikliku teabevahetuse alla, ei ole sisuteenuse pakkuja selleks luba andnud; juhib tähelepanu sellele, et samuti tuleb välistada kolmandate isikute loata sekkumine teenusepakkuja sisusse või ringhäälingusignaali ning nende loata dekrüpteerimine, kasutamine või levitamine; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles seaduslikult tagama nutiplatvormidel pakutavate televisiooniteenuste ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste terviklikkuse ja eelkõige keelama kõnealuste teenuste ülekatte või mastaapimise platvormi pakkujate või kolmandate isikute poolt sisuga või muude teenustega, kui kasutaja ei ole seda selge sõnaga algatanud ning kui sisu korral, mis ei kuulu isikliku teabevahetuse alla, ei ole sisuteenuse pakkuja selleks luba andnud; juhib tähelepanu sellele, et samuti tuleb välistada kolmandate isikute loata sekkumine teenusepakkuja sisusse või ringhäälingusignaali ning nende loata dekrüpteerimine, kasutamine või levitamine;

| 35. | kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid, pidades silmas riski, et portaalides ja otsingumootorites viidatakse keelatud veebisaitidele; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid, pidades silmas riski, et portaalides ja otsingumootorites viidatakse keelatud veebisaitidele;

| 36. | kutsub komisjoni üles tagama, et audiovisuaalmeedia teenuste puhul kohaldatavat kaitsetaset, mis on kehtestatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi nõuetega, ei rikutaks loata juurdepääsu võimaldamisega teistel platvormidel; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles tagama, et audiovisuaalmeedia teenuste puhul kohaldatavat kaitsetaset, mis on kehtestatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi nõuetega, ei rikutaks loata juurdepääsu võimaldamisega teistel platvormidel;

| 37. | kutsub komisjoni üles tagama, et rakendused ei käivituks portaalis automaatselt, vaid et kasutaja peab need alati ise käivitama, et naasmine eelmise teenuse juurde oleks alati lihtne ja võimalik vaid ühe nupuvajutusega (nt punase nupu funktsioon) kasutajale selgelt arusaadaval viisil ning et rakenduse sulgemisel ilmuks eelnevalt kasutatud teenus täielikus audiovisuaalses kvaliteedis; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles tagama, et rakendused ei käivituks portaalis automaatselt, vaid et kasutaja peab need alati ise käivitama, et naasmine eelmise teenuse juurde oleks alati lihtne ja võimalik vaid ühe nupuvajutusega (nt punase nupu funktsioon) kasutajale selgelt arusaadaval viisil ning et rakenduse sulgemisel ilmuks eelnevalt kasutatud teenus täielikus audiovisuaalses kvaliteedis;

| 38. | kutsub komisjoni üles tagama, et sisuteenuse pakkuja võib võtta õiguslikke meetmeid nutiplatvormide selliste rakenduste vastu, mis võimaldavad või soodustavad sisuteenuse pakkuja kättesaadavaks tehtud sisu loata levitamist; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles tagama, et sisuteenuse pakkuja võib võtta õiguslikke meetmeid nutiplatvormide selliste rakenduste vastu, mis võimaldavad või soodustavad sisuteenuse pakkuja kättesaadavaks tehtud sisu loata levitamist;

| 39. | kutsub komisjoni üles töötama valdkondades, kus autoriõigus seda võimaldab, selle nimel, et luua lihtsad õiguste selgitamise süsteemid, mis võimaldavad meediateenuste osutajatel tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid edastada muutumatult ja täies mahus kolmandatel platvormidel; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles töötama valdkondades, kus autoriõigus seda võimaldab, selle nimel, et luua lihtsad õiguste selgitamise süsteemid, mis võimaldavad meediateenuste osutajatel tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid edastada muutumatult ja täies mahus kolmandatel platvormidel;

| 40. | kutsub komisjoni üles tagama, et tele- ja võrguteenuste anonüümne kasutamine liidus müüdavate või liitu imporditavate nutiseadmete abil on põhimõtteliselt tagatud ja täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevate ELi eeskirjadega; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles tagama, et tele- ja võrguteenuste anonüümne kasutamine liidus müüdavate või liitu imporditavate nutiseadmete abil on põhimõtteliselt tagatud ja täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevate ELi eeskirjadega;

| 41. | kutsub komisjoni üles jätma audiovisuaalmeedia teenused välja liberaliseerimismeetmetest, kui toimuvad läbirääkimised rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle, sest need teenused on kahesuguse olemusega ja ühiskondlikult olulised, ning samal tagama, et mõistet „audiovisuaalmeedia teenused” arendatakse edasi, pidades silmas suurenevat digiteerimist ja meedia konvergentsi; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles jätma audiovisuaalmeedia teenused välja liberaliseerimismeetmetest, kui toimuvad läbirääkimised rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle, sest need teenused on kahesuguse olemusega ja ühiskondlikult olulised, ning samal tagama, et mõistet „audiovisuaalmeedia teenused” arendatakse edasi, pidades silmas suurenevat digiteerimist ja meedia konvergentsi;

| 42. | kutsub komisjoni üles tagama, et nutitelevisiooni tulevased teenused vastaksid ka kehtivatele õigusaktidele, mis käsitlevad lastekaitset, teatavat laadi reklaami keeldu tervislikel põhjustel, rassilise vihkamise õhutamise keeldu, uudiste ja reklaami lahus hoidmist, omandikuuluvuse läbipaistvust, eraelu kaitset jne, sest need eeskirjad on osa ühenduse õigustikust ja neist ei saa mööda hiilida tehnoloogilise arengu ettekäändel; nõuab, et teenuseosutajaid ning nutitelevisiooniteenuste ja -seadmete pakkujaid väljastpoolt ELi teavitataks sellest, et kohaldatavaks õiguseks on selle riigi õigus, kus teenust osutatakse, ja mitte selle riigi õigus, kus on teenuseosutaja registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles tagama, et nutitelevisiooni tulevased teenused vastaksid ka kehtivatele õigusaktidele, mis käsitlevad lastekaitset, teatavat laadi reklaami keeldu tervislikel põhjustel, rassilise vihkamise õhutamise keeldu, uudiste ja reklaami lahus hoidmist, omandikuuluvuse läbipaistvust, eraelu kaitset jne, sest need eeskirjad on osa ühenduse õigustikust ja neist ei saa mööda hiilida tehnoloogilise arengu ettekäändel; nõuab, et teenuseosutajaid ning nutitelevisiooniteenuste ja -seadmete pakkujaid väljastpoolt ELi teavitataks sellest, et kohaldatavaks õiguseks on selle riigi õigus, kus teenust osutatakse, ja mitte selle riigi õigus, kus on teenuseosutaja registrijärgne asukoht;

| 43. | kutsub liikmesriike mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel üles ümber hindama sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile (DG CNECT) telekommunikatsiooni infrastruktuuri edasiarendamiseks ette nähtud vahendite kärpimise algselt kavandatud 9,2 miljardilt eurolt 1 miljardi euroni; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel üles ümber hindama sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile (DG CNECT) telekommunikatsiooni infrastruktuuri edasiarendamiseks ette nähtud vahendite kärpimise algselt kavandatud 9,2 miljardilt eurolt 1 miljardi euroni;

| 44. | kutsub komisjoni üles pöörama vajalikku tähelepanu vaatajaskonna kaitse olulistele küsimustele (nt alaealiste kaitse) ning on seisukohal, et elektroonilised programmijuhid võivad olla platvormiks, kus selliseid küsimusi käsitleda; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles pöörama vajalikku tähelepanu vaatajaskonna kaitse olulistele küsimustele (nt alaealiste kaitse) ning on seisukohal, et elektroonilised programmijuhid võivad olla platvormiks, kus selliseid küsimusi käsitleda;

| 45. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopas on ikka veel ulatuslikke kehva internetitaristuga alasid, ning tuletab komisjonile meelde, et nutitelevisiooni potentsiaali ärakasutamiseks on ülioluline tarbijate juurdepääs kiirele internetile; |
| --- | --- |

45.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopas on ikka veel ulatuslikke kehva internetitaristuga alasid, ning tuletab komisjonile meelde, et nutitelevisiooni potentsiaali ärakasutamiseks on ülioluline tarbijate juurdepääs kiirele internetile;

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(2)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

(3)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

(5)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 11.

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

(8)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(9)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(10)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(11)  ELT C 257, 27.10.2009, lk 1.

(12)  EÜT L 270, 7.10.1998, lk 48.

(13)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 24.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0157),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 29, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 29,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 12. detsembril 2012 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 12. detsembril 2012 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 18. märtsil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 18. märtsil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 (COM(2013)0156),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2013. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2013. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0247/2013),

| A. | arvestades, et komisjon esitas eelarvepädevatele institutsioonidele koos paranduseelarvega nr 1/2013 vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 29 ka ettepaneku, mille eesmärk on kohandada mitmeaastast finantsraamistikku, et lisada 2013. aasta eelarvesse kulukohustuste ja maksete assigneeringud nende kulude katmiseks, mis on seotud sellega, et 1. juulil 2013. aastal ühineb liiduga Horvaatia; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon esitas eelarvepädevatele institutsioonidele koos paranduseelarvega nr 1/2013 vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 29 ka ettepaneku, mille eesmärk on kohandada mitmeaastast finantsraamistikku, et lisada 2013. aasta eelarvesse kulukohustuste ja maksete assigneeringud nende kulude katmiseks, mis on seotud sellega, et 1. juulil 2013. aastal ühineb liiduga Horvaatia;

| B. | arvestades, et kulukohustuste assigneeringute kavandatav suurenemine summas 666 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kavandatav suurenemine summas 374 miljonit eurot peegeldab 30. juuni 2011. aasta ühinemiskonverentsil kokku lepitud finantspaketti, kuid ilma rubriigita 5, sest Horvaatia ühinemisega seotud halduskulusid on 2013. aasta eelarves juba arvesse võetud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kulukohustuste assigneeringute kavandatav suurenemine summas 666 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kavandatav suurenemine summas 374 miljonit eurot peegeldab 30. juuni 2011. aasta ühinemiskonverentsil kokku lepitud finantspaketti, kuid ilma rubriigita 5, sest Horvaatia ühinemisega seotud halduskulusid on 2013. aasta eelarves juba arvesse võetud;

| 1. | võtab ettepaneku, mille komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmise otsuse kohta esitas, ja nõukogu seisukoha selle kohta teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab ettepaneku, mille komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmise otsuse kohta esitas, ja nõukogu seisukoha selle kohta teadmiseks;

| 2. | rõhutab, et kõnealune muutmine, mis on lihtsalt Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (ühinemisleping) – mille põhjal Horvaatiast saab liidu 28. liikmesriik – suhtes saavutatud ühehäälse kokkuleppe tagajärg, on üksnes tehnilist laadi; rõhutab, et käimasolevast poliitilisest institutsioonidevahelisest arutelust selle üle, kuidas lahendada 2012. aasta täitmata maksete küsimus, ja paranduseelarve nr 2/2013 läbirääkimistest on paranduseelarvega nr 1/2013 kaasnev 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine seetõttu eraldi hoitud; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kõnealune muutmine, mis on lihtsalt Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (ühinemisleping) – mille põhjal Horvaatiast saab liidu 28. liikmesriik – suhtes saavutatud ühehäälse kokkuleppe tagajärg, on üksnes tehnilist laadi; rõhutab, et käimasolevast poliitilisest institutsioonidevahelisest arutelust selle üle, kuidas lahendada 2012. aasta täitmata maksete küsimus, ja paranduseelarve nr 2/2013 läbirääkimistest on paranduseelarvega nr 1/2013 kaasnev 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine seetõttu eraldi hoitud;

| 3. | tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 kohaselt kaetakse uue liikmesriigi liiduga ühinemise kulud finantsraamistiku kohandamise, st 2013. aasta kulukohustuste ja maksete ülemmäärade läbivaatamise teel; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 kohaselt kaetakse uue liikmesriigi liiduga ühinemise kulud finantsraamistiku kohandamise, st 2013. aasta kulukohustuste ja maksete ülemmäärade läbivaatamise teel;

| 4. | kordab oma seisukohta, et protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 sätestatud kaheksanädalast tähtaega riikide parlamentide teavitamiseks uutest õigusaktide eelnõudest ei kohaldata eelarveküsimustele; peab kahetsusväärseks, et kuigi käesoleva kohandamise ja paranduseelarve nr 1/2013 jõustamiseks on väga vähe aega, ei esitanud nõukogu oma seisukohta selle aja jooksul, mille tagajärjel on parlamendil aluslepingu kohaseks vastuvõtmiseks vähem aega; |
| --- | --- |

4.

kordab oma seisukohta, et protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 sätestatud kaheksanädalast tähtaega riikide parlamentide teavitamiseks uutest õigusaktide eelnõudest ei kohaldata eelarveküsimustele; peab kahetsusväärseks, et kuigi käesoleva kohandamise ja paranduseelarve nr 1/2013 jõustamiseks on väga vähe aega, ei esitanud nõukogu oma seisukohta selle aja jooksul, mille tagajärjel on parlamendil aluslepingu kohaseks vastuvõtmiseks vähem aega;

| 5. | peab kahetsusväärseks ka seda, et isegi pärast kaheksa nädala möödumist oli nõukogul muutmise suhtes raske kokkulepet saavutada, mille tagajärjel tekkis viivitus Horvaatiale rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisel 1. juulil 2013. aastal; hoiatab tulevaste laienemiste huvides, et sellest ei tohi saada pretsedent; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks ka seda, et isegi pärast kaheksa nädala möödumist oli nõukogul muutmise suhtes raske kokkulepet saavutada, mille tagajärjel tekkis viivitus Horvaatiale rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisel 1. juulil 2013. aastal; hoiatab tulevaste laienemiste huvides, et sellest ei tohi saada pretsedent;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu suutis lõpuks kokku leppida, et maksete 2013. aasta ülemmäära suurendatakse ilma tasaarvestuseta nõutud 374 miljoni euro võrra; on seisukohal, et kuna summa on piiratud ja 2013. aasta eelarves napib maksete assigneeringuid, siis on see õige viis täita kohustust, mille liikmesriigid võtsid ühinemislepingu allkirjastamisel, ja järgida 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 sätteid; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu suutis lõpuks kokku leppida, et maksete 2013. aasta ülemmäära suurendatakse ilma tasaarvestuseta nõutud 374 miljoni euro võrra; on seisukohal, et kuna summa on piiratud ja 2013. aasta eelarves napib maksete assigneeringuid, siis on see õige viis täita kohustust, mille liikmesriigid võtsid ühinemislepingu allkirjastamisel, ja järgida 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 sätteid;

| 7. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kulukohustuste läbivaatamise osas otsustas nõukogu mitte arvestada, milline poliitiline tähtsus on komisjoni ettepaneku kui sellise vastuvõtmisel, ja otsustas hoopis nõutavad assigneeringud tasaarvestada; leiab, et see seisukoht on vastuolus ühinemislepingu allkirjastamisel tehtud ühehäälse otsuse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe mõttega; rõhutab, et selline otsus on vale poliitiline märguanne mitte ainult Horvaatiale, vaid ka teistele kandidaatriikidele; toonitab, et kõnealust otsust aktsepteeritakse ainult seepärast, et see puudutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) viimast poolaastat; juhib tähelepanu asjaolule, et see ei tohi luua pretsedenti tulevaste laienemiste puhul, mis võivad toimuda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul (2014–2020); |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et kulukohustuste läbivaatamise osas otsustas nõukogu mitte arvestada, milline poliitiline tähtsus on komisjoni ettepaneku kui sellise vastuvõtmisel, ja otsustas hoopis nõutavad assigneeringud tasaarvestada; leiab, et see seisukoht on vastuolus ühinemislepingu allkirjastamisel tehtud ühehäälse otsuse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe mõttega; rõhutab, et selline otsus on vale poliitiline märguanne mitte ainult Horvaatiale, vaid ka teistele kandidaatriikidele; toonitab, et kõnealust otsust aktsepteeritakse ainult seepärast, et see puudutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) viimast poolaastat; juhib tähelepanu asjaolule, et see ei tohi luua pretsedenti tulevaste laienemiste puhul, mis võivad toimuda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul (2014–2020);

| 8. | peab kahetsusväärseks, et rubriigi 5 kasutamist nähakse kulukohustuste tasaarvestuse peamise allikana, sest selle tagajärjel võib jääda puudu vahenditest, mida on vaja töötasude korrigeerimiseks, kui Euroopa Kohus peaks selles vaidlusi tekitanud küsimuses veel 2013. aastal otsuse tegema; |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks, et rubriigi 5 kasutamist nähakse kulukohustuste tasaarvestuse peamise allikana, sest selle tagajärjel võib jääda puudu vahenditest, mida on vaja töötasude korrigeerimiseks, kui Euroopa Kohus peaks selles vaidlusi tekitanud küsimuses veel 2013. aastal otsuse tegema;

| 9. | otsustab sellegipoolest, kuna Horvaatiale vajalike rahaliste vahendite eraldamine on poliitiliselt oluline ja juriidiliselt hädavajalik, käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse nõukogu poolt muudetud kujul heaks kiita; |
| --- | --- |

9.

otsustab sellegipoolest, kuna Horvaatiale vajalike rahaliste vahendite eraldamine on poliitiliselt oluline ja juriidiliselt hädavajalik, käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse nõukogu poolt muudetud kujul heaks kiita;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisadega nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisadega nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 66, 8.3.2013.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2013/419/EL).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Komisjoni 2014. aasta tööprogrammi ettevalmistamine

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi prioriteetide kohta seoses komisjoni 2014. aasta tööprogrammiga (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist komisjoni 2013. aasta tööprogrammi kohta (COM(2012)0629),

| — | võttes arvesse strateegiat „Euroopa 2020”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegiat „Euroopa 2020”,

| — | võttes arvesse 27.–28. juunil 2013. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27.–28. juunil 2013. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete viimast raamkokkulepet (1), eriti selle IV lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete viimast raamkokkulepet (1), eriti selle IV lisa,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 35 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 35 lõiget 3,

| A. | arvestades, et kriisist ei ole võimalik välja tulla ilma Euroopa integratsiooni märkimisväärselt süvendamata, ja et finants-, majandus- ja võlakriis on toonud esile vajaduse tugevama demokraatliku kontrolli ja vastutuse järele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kriisist ei ole võimalik välja tulla ilma Euroopa integratsiooni märkimisväärselt süvendamata, ja et finants-, majandus- ja võlakriis on toonud esile vajaduse tugevama demokraatliku kontrolli ja vastutuse järele;

| B. | arvestades, et komisjon peaks esitama meetmed Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudeli säilitamiseks ja tugevdamiseks parandamaks pikast majanduslangusest tingitud kahju ning taastamaks täieliku tööhõive ja jätkusuutliku kasvu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon peaks esitama meetmed Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudeli säilitamiseks ja tugevdamiseks parandamaks pikast majanduslangusest tingitud kahju ning taastamaks täieliku tööhõive ja jätkusuutliku kasvu;

| C. | arvestades, et pangandussüsteemi haavatavus, jätkuvad eelarve puudujäägi ja võlaprobleemid liikmesriikides, Euroopa konkurentsivõime vähenemine maailmamajanduses, noorte tööpuuduse kõrge tase ning majanduslangusest tulenevad sotsiaalsed raskused esitavad praegu ELile enneolematuid väljakutseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pangandussüsteemi haavatavus, jätkuvad eelarve puudujäägi ja võlaprobleemid liikmesriikides, Euroopa konkurentsivõime vähenemine maailmamajanduses, noorte tööpuuduse kõrge tase ning majanduslangusest tulenevad sotsiaalsed raskused esitavad praegu ELile enneolematuid väljakutseid;

| D. | arvestades, et eelarvega seotud valikud liidu tasandil peavad vastama ELi poliitilistele prioriteetidele, mitte ainult summade suuruse, vaid ka paindlikkuse ja tasakaalu osas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelarvega seotud valikud liidu tasandil peavad vastama ELi poliitilistele prioriteetidele, mitte ainult summade suuruse, vaid ka paindlikkuse ja tasakaalu osas;

| E. | arvestades, et komisjoni ülesanne on edendada ELi üldisi huve, teha sel eesmärgil asjakohaseid algatusi, tagada aluslepingute kohaldamine, teostada järelevalvet ELi õigusaktide rakendamise üle, täita koordineerivaid, täitev- ja juhtimisülesandeid ning esitada ettepanekuid uute õigusaktide koostamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni ülesanne on edendada ELi üldisi huve, teha sel eesmärgil asjakohaseid algatusi, tagada aluslepingute kohaldamine, teostada järelevalvet ELi õigusaktide rakendamise üle, täita koordineerivaid, täitev- ja juhtimisülesandeid ning esitada ettepanekuid uute õigusaktide koostamiseks;

| F. | arvestades, et käesoleva ametiaja lõppedes kõik lõpetamata tööd aeguvad, juhul kui Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon ei esita põhjendatud taotlust, et konkreetseid menetlusi, mis on edenenud märkimisväärselt seadusandliku tavamenetluse korras, jätkataks vastvalitud parlamendi poolt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et käesoleva ametiaja lõppedes kõik lõpetamata tööd aeguvad, juhul kui Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon ei esita põhjendatud taotlust, et konkreetseid menetlusi, mis on edenenud märkimisväärselt seadusandliku tavamenetluse korras, jätkataks vastvalitud parlamendi poolt;

1. OSA

| 1. | nõuab demokraatlikumat majanduse juhtimise protsessi, millesse oleks aktiivsemalt kaasatud parlament, sest see aitaks tugevdada kodanike usaldust ELi kriisiohjamise vastu; on sellega seoses arvamusel, et komisjon peaks täitma oma aluslepingute kohast rolli, mis ei ole kooskõlas ELi majanduse juhtimise alaste otsuste tegemise delegeerimisega asutustele, kes ei pea andma aru; tunneb eelkõige muret komisjoni aruandekohustuse parandamise pärast juhtudel, mil ta toimib kolmiku liikmena; |
| --- | --- |

1.

nõuab demokraatlikumat majanduse juhtimise protsessi, millesse oleks aktiivsemalt kaasatud parlament, sest see aitaks tugevdada kodanike usaldust ELi kriisiohjamise vastu; on sellega seoses arvamusel, et komisjon peaks täitma oma aluslepingute kohast rolli, mis ei ole kooskõlas ELi majanduse juhtimise alaste otsuste tegemise delegeerimisega asutustele, kes ei pea andma aru; tunneb eelkõige muret komisjoni aruandekohustuse parandamise pärast juhtudel, mil ta toimib kolmiku liikmena;

| 2. | on arvamusel, et pärast aastateks 2014–2020 ettenähtud mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud poliitiliste läbirääkimiste lõpuleviimist peaks komisjon esmajoones tagama uue finantsraamistiku tõrgeteta toimimise, sh läbirääkimiste raames kokkulepitud uued paindlikkuse eeskirjad; loodab, et uus komisjon võtab ametisse asudes endale ametliku kohustuse teostada mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine 2016. aasta lõpuks, mis võimaldab parlamendi uuel koosseisul hinnata ümber ELi prioriteete; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et pärast aastateks 2014–2020 ettenähtud mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud poliitiliste läbirääkimiste lõpuleviimist peaks komisjon esmajoones tagama uue finantsraamistiku tõrgeteta toimimise, sh läbirääkimiste raames kokkulepitud uued paindlikkuse eeskirjad; loodab, et uus komisjon võtab ametisse asudes endale ametliku kohustuse teostada mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine 2016. aasta lõpuks, mis võimaldab parlamendi uuel koosseisul hinnata ümber ELi prioriteete;

| 3. | tunneb eriti suurt muret maksete olukorra tõttu 2014. aastal ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks aasta jooksul paranduseelarveid kohe, kui selleks peaks vajadus tekkima; |
| --- | --- |

3.

tunneb eriti suurt muret maksete olukorra tõttu 2014. aastal ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks aasta jooksul paranduseelarveid kohe, kui selleks peaks vajadus tekkima;

| 4. | rõhutab, kui oluline on ELi omavahendite süsteemi reformimise küsimus; kutsub komisjoni üles tagama, et kutsutaks kokku kõrgetasemeline omavahendite töörühm, kes alustab tööd võimalikult kiiresti, et kindlustada esimeste järelduste kättesaadavus 2014. aasta lõpuks, nagu nähakse ette mitmeaastase finantsraamistiku alase kokkuleppe osana kokku lepitud omavahendite ühisavalduses; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui oluline on ELi omavahendite süsteemi reformimise küsimus; kutsub komisjoni üles tagama, et kutsutaks kokku kõrgetasemeline omavahendite töörühm, kes alustab tööd võimalikult kiiresti, et kindlustada esimeste järelduste kättesaadavus 2014. aasta lõpuks, nagu nähakse ette mitmeaastase finantsraamistiku alase kokkuleppe osana kokku lepitud omavahendite ühisavalduses;

| 5. | tuletab meelde, et ELi eelarves peavad kajastuma ELi poliitilised prioriteedid; rõhutab, et ELi eelarve on suure finantsvõimendusega investeerimiseelarve; nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks ELi eelarvet, et hoogustada ELi lisandväärtust andvaid strateegilisi investeeringuid ning elavdada taas Euroopa majandust; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ELi eelarves peavad kajastuma ELi poliitilised prioriteedid; rõhutab, et ELi eelarve on suure finantsvõimendusega investeerimiseelarve; nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks ELi eelarvet, et hoogustada ELi lisandväärtust andvaid strateegilisi investeeringuid ning elavdada taas Euroopa majandust;

| 6. | on veendunud, et tööhõive on kõige olulisem prioriteet ning tuleb kasutada kõiki Euroopa tasandil eksisteerivaid võimalusi olemasolevate töökohtade säilitamiseks ja noortele uute töökohtade loomiseks eelkõige teenindus-, tööstus- ja digimajanduse sektoris; on seetõttu veendunud, et ELi konkurentsivõime tugevdamiseks mõeldud investeeringutel on järgmistel aastatel oluline roll; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et tööhõive on kõige olulisem prioriteet ning tuleb kasutada kõiki Euroopa tasandil eksisteerivaid võimalusi olemasolevate töökohtade säilitamiseks ja noortele uute töökohtade loomiseks eelkõige teenindus-, tööstus- ja digimajanduse sektoris; on seetõttu veendunud, et ELi konkurentsivõime tugevdamiseks mõeldud investeeringutel on järgmistel aastatel oluline roll;

| 7. | tunneb heameelt 27.–28. juunil 2013. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu pühendumise üle tõelise majandus- ja rahaliidu lõpuleviimisele, mis hõlmab kõiki pangandusliidu elemente, majanduspoliitika tõhusamat koordineerimist, finantssolidaarsuse mehhanismide arendamist ja sotsiaalse mõõtme tugevdamist, kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et edusamme ei tehta kiiremini; palub komisjonil esitada teatis majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt 27.–28. juunil 2013. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu pühendumise üle tõelise majandus- ja rahaliidu lõpuleviimisele, mis hõlmab kõiki pangandusliidu elemente, majanduspoliitika tõhusamat koordineerimist, finantssolidaarsuse mehhanismide arendamist ja sotsiaalse mõõtme tugevdamist, kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et edusamme ei tehta kiiremini; palub komisjonil esitada teatis majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta;

| 8. | nõuab, et kiiresti töötataks välja kõik õigusaktid, mis on vajalikud Euroopa Keskpangal põhineva ühtse järelevalvemehhanismi loomiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et kiiresti töötataks välja kõik õigusaktid, mis on vajalikud Euroopa Keskpangal põhineva ühtse järelevalvemehhanismi loomiseks;

| 9. | toetab majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, mille eesmärk on luua sobiv poliitikaraamistik ettevõtluse edendamiseks, töökohtade loomiseks, elatustaseme tõstmiseks ning jätkusuutliku majanduse arendamiseks; |
| --- | --- |

9.

toetab majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, mille eesmärk on luua sobiv poliitikaraamistik ettevõtluse edendamiseks, töökohtade loomiseks, elatustaseme tõstmiseks ning jätkusuutliku majanduse arendamiseks;

| 10. | rõhutab vajadust parandada tööstuse makromajanduslikku keskkonda, parandades juurdepääsu kapitalile, luues parema infrastruktuuri ja kaitstes omandiõigust ning toetades eelkõige VKEsid, et parandada nende konkurentsivõimet ja nende juurdepääsu uutele turgudele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust parandada tööstuse makromajanduslikku keskkonda, parandades juurdepääsu kapitalile, luues parema infrastruktuuri ja kaitstes omandiõigust ning toetades eelkõige VKEsid, et parandada nende konkurentsivõimet ja nende juurdepääsu uutele turgudele;

| 11. | nõuab, et komisjon võtaks meetmeid oma praeguse tööprogrammi lõpuleviimiseks enne oma volituste lõppu, eelkõige seoses ühtse teenusteturu, digitaalarengu tegevuskava, energia siseturu ning põhjalike vaba ja õiglase kaubanduse lepingute pikendamisega; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et komisjon võtaks meetmeid oma praeguse tööprogrammi lõpuleviimiseks enne oma volituste lõppu, eelkõige seoses ühtse teenusteturu, digitaalarengu tegevuskava, energia siseturu ning põhjalike vaba ja õiglase kaubanduse lepingute pikendamisega;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks ja süvendaks oma jõupingutusi ELi finantshuvide kaitsmisel, esitaks õigusakti ettepaneku Euroopa prokuratuuri loomiseks ning viiks lõpule Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) venimajäänud reformi; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks ja süvendaks oma jõupingutusi ELi finantshuvide kaitsmisel, esitaks õigusakti ettepaneku Euroopa prokuratuuri loomiseks ning viiks lõpule Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) venimajäänud reformi;

| 13. | teeb ettepaneku intensiivistada läbirääkimisi nõukogu ja komisjoniga enne oma ametiaja lõppu, et viia lõpule nii palju menetlusi kui võimalik, järgides täielikult Lissaboni lepingus sätestatud seadusandlikke menetlusi; kordab, et majandus- ja rahaliiduga seoses ei ole enam võimalik aktsepteerida ühtegi uut valitsustevahelist tegurit; |
| --- | --- |

13.

teeb ettepaneku intensiivistada läbirääkimisi nõukogu ja komisjoniga enne oma ametiaja lõppu, et viia lõpule nii palju menetlusi kui võimalik, järgides täielikult Lissaboni lepingus sätestatud seadusandlikke menetlusi; kordab, et majandus- ja rahaliiduga seoses ei ole enam võimalik aktsepteerida ühtegi uut valitsustevahelist tegurit;

| 14. | kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse parlamendi valdkonnapõhiseid seisukohti, mis on esitatud käesoleva resolutsiooni 2. osas; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles võtma nõuetekohaselt arvesse parlamendi valdkonnapõhiseid seisukohti, mis on esitatud käesoleva resolutsiooni 2. osas;

2. OSA

Rakendamine

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma õigusloomeprogrammi sidusust, tõstaks oma õigusloome kvaliteeti, tugevdaks õigusaktide eelnõude mõjuhindamist, teeks vajaduse korral ettepanekuid kasutada ELi õigusaktide paremaks ülevõtmiseks vastavustabeleid ning toetaks nõukoguga seadusandlikku protsessi sujuvat kulgemist ohustavate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamise üle peetavatel läbirääkimistel Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks oma õigusloomeprogrammi sidusust, tõstaks oma õigusloome kvaliteeti, tugevdaks õigusaktide eelnõude mõjuhindamist, teeks vajaduse korral ettepanekuid kasutada ELi õigusaktide paremaks ülevõtmiseks vastavustabeleid ning toetaks nõukoguga seadusandlikku protsessi sujuvat kulgemist ohustavate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamise üle peetavatel läbirääkimistel Euroopa Parlamenti;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku kehtestada ühiselt hallatavate ELi rahaliste vahendite kohta asjakohasel poliitilisel tasandil allkirjastatavad nõuetekohased riiklikud haldusdeklaratsioonid; rõhutab vajadust teostada ranget ja usaldusväärset järelevalvet, kontrollides hoolikalt, millele rahalisi vahendeid eraldatakse, ning jälgida, et ELi rahastamine ja haldus oleksid kulutasuvad, tagades ELi tegevuses raha otstarbeka kasutamise ning kindlustades, et maksutulu kogutakse kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku kehtestada ühiselt hallatavate ELi rahaliste vahendite kohta asjakohasel poliitilisel tasandil allkirjastatavad nõuetekohased riiklikud haldusdeklaratsioonid; rõhutab vajadust teostada ranget ja usaldusväärset järelevalvet, kontrollides hoolikalt, millele rahalisi vahendeid eraldatakse, ning jälgida, et ELi rahastamine ja haldus oleksid kulutasuvad, tagades ELi tegevuses raha otstarbeka kasutamise ning kindlustades, et maksutulu kogutakse kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega;

| 17. | on veendunud, et tuleb parandada ja ajakohastada ELi institutsioonide koostööd, et see muutuks tõhusamaks ja võimaldaks ELi tasandil täidesaatva võimu üle põhjalikuma demokraatliku kontrolli teostamist; märgib, et 2010. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe tuleb läbi vaadata; nõuab vastavalt Lissaboni lepingule põhjalikumat kooskõlastamist nõukoguga; rõhutab, et ühendusemeetodit, mis võimaldab avalike arutelude pidamist parlamendi demokraatlikul osalusel, tuleb alati eelistada; on lisaks arvamusel, et keerukad õigusaktid, eriti finantsteenuste valdkonnas, õigustavad piisavalt ulatuslikku avalikku ja parlamentaarset arutelu; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et tuleb parandada ja ajakohastada ELi institutsioonide koostööd, et see muutuks tõhusamaks ja võimaldaks ELi tasandil täidesaatva võimu üle põhjalikuma demokraatliku kontrolli teostamist; märgib, et 2010. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe tuleb läbi vaadata; nõuab vastavalt Lissaboni lepingule põhjalikumat kooskõlastamist nõukoguga; rõhutab, et ühendusemeetodit, mis võimaldab avalike arutelude pidamist parlamendi demokraatlikul osalusel, tuleb alati eelistada; on lisaks arvamusel, et keerukad õigusaktid, eriti finantsteenuste valdkonnas, õigustavad piisavalt ulatuslikku avalikku ja parlamentaarset arutelu;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata komisjoni korduvatest lubadustest, ei ole suudetud mitut lubatud eesmärki täita nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks koos kahe kaasseadusandjaga tihedat dialoogi väljakuulutatud õigusakti ettepanekute esitamise ja vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et hoolimata komisjoni korduvatest lubadustest, ei ole suudetud mitut lubatud eesmärki täita nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks koos kahe kaasseadusandjaga tihedat dialoogi väljakuulutatud õigusakti ettepanekute esitamise ja vastuvõtmise üle;

| 19. | nõuab komisjonilt Euroopa tasandi erakonna põhikirja puudutavate kolmepoolsete läbirääkimiste kiiret lõpuleviimist aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi; |
| --- | --- |

19.

nõuab komisjonilt Euroopa tasandi erakonna põhikirja puudutavate kolmepoolsete läbirääkimiste kiiret lõpuleviimist aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi;

Ühtne turg

| 20. | tuletab meelde, et ühtsel turul on keskne roll ELi integratsiooni, majanduskasvu ja tööhõive edendamisel ning see toetab ELi reaalmajandust; palub seetõttu komisjonil keskenduda Euroopa poolaasta raames ühtse turu juhtimisele, et edendada seadusandlike ja poliitiliste prioriteetide vastuvõtmist ja jõustamist ning arendada ühtse turu integratsiooni regulaarset hindamist, mis põhineb iga-aastase majanduskasvu analüüsi juurde kuuluval ühtse turu integratsiooni aruandel ja riigipõhistel soovitustel; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et ühtsel turul on keskne roll ELi integratsiooni, majanduskasvu ja tööhõive edendamisel ning see toetab ELi reaalmajandust; palub seetõttu komisjonil keskenduda Euroopa poolaasta raames ühtse turu juhtimisele, et edendada seadusandlike ja poliitiliste prioriteetide vastuvõtmist ja jõustamist ning arendada ühtse turu integratsiooni regulaarset hindamist, mis põhineb iga-aastase majanduskasvu analüüsi juurde kuuluval ühtse turu integratsiooni aruandel ja riigipõhistel soovitustel;

| 21. | kutsub komisjoni üles keskenduma edaspidigi ühtse turu juhtimise parandamisele, tegema uusi jõupingutusi haldamise lihtsustamiseks, kaaluma põhjalikult kavandatavate meetmete proportsionaalsust ning jälgima edusamme, et rakendada – eelkõige teenustesektoris – täielikult ühtse turu õigustikku; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles keskenduma edaspidigi ühtse turu juhtimise parandamisele, tegema uusi jõupingutusi haldamise lihtsustamiseks, kaaluma põhjalikult kavandatavate meetmete proportsionaalsust ning jälgima edusamme, et rakendada – eelkõige teenustesektoris – täielikult ühtse turu õigustikku;

| 22. | väljendab heameelt komisjoni II ühtse turu aktiga seotud ettepanekute üle prioriteetsete meetmete kohta majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ning ühtse turu usaldusväärsuse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt komisjoni II ühtse turu aktiga seotud ettepanekute üle prioriteetsete meetmete kohta majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ning ühtse turu usaldusväärsuse tugevdamiseks;

| 23. | nõuab tungivalt teenuste direktiivi täielikku kohaldamist; palub komisjonil aidata liikmesriikidel soodustada juurdepääsu teenuste ühtsele turule; palub komisjonil vaadata läbi kasutusel olevad piiravad tavad, näiteks nn majandusvajaduste test; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt teenuste direktiivi täielikku kohaldamist; palub komisjonil aidata liikmesriikidel soodustada juurdepääsu teenuste ühtsele turule; palub komisjonil vaadata läbi kasutusel olevad piiravad tavad, näiteks nn majandusvajaduste test;

| 24. | palub komisjonil hoolikalt ja täpselt jälgida Euroopa tarbijakaitse tegevuskava rakendamist ja jõustamist, tarbijakaitset ja usaldust ühtse turu vastu; palub komisjonil koos liikmesriikidega aktiivselt tegutseda selle nimel, et kiiresti rakendada tarbijaõiguste direktiiv, vaidluste alternatiivse lahendamise direktiiv ja vaidluste veebipõhise lahendamise määrus ja vaadata läbi ebaausate kaubandustavade direktiivi toimimine, sest tarbijate usaldus ja kindlus on hästitoimiva ühtse turu aluspõhi; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil hoolikalt ja täpselt jälgida Euroopa tarbijakaitse tegevuskava rakendamist ja jõustamist, tarbijakaitset ja usaldust ühtse turu vastu; palub komisjonil koos liikmesriikidega aktiivselt tegutseda selle nimel, et kiiresti rakendada tarbijaõiguste direktiiv, vaidluste alternatiivse lahendamise direktiiv ja vaidluste veebipõhise lahendamise määrus ja vaadata läbi ebaausate kaubandustavade direktiivi toimimine, sest tarbijate usaldus ja kindlus on hästitoimiva ühtse turu aluspõhi;

| 25. | väljendab heameelt uue tarbijale mõeldud toodete ohutuse määruse üle, millega tagatakse tarbijate tervis ja ohutus ning hõlbustatakse samas ka kauplemist (eriti VKEde jaoks); |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt uue tarbijale mõeldud toodete ohutuse määruse üle, millega tagatakse tarbijate tervis ja ohutus ning hõlbustatakse samas ka kauplemist (eriti VKEde jaoks);

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks ajakohastatud tolliseadustikku ja arendaks täielikult välja ühtsed e-tolli tavad; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks ajakohastatud tolliseadustikku ja arendaks täielikult välja ühtsed e-tolli tavad;

| 27. | kutsub komisjoni üles hindama järjekindlamalt oma ettepanekute mõju VKEdele, sest Euroopa sõltub VKEde loodavatest arvukatest töökohtadest; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon võtaks aktiivselt meetmeid ELi õiguse karmistava rakendamise pidurdamiseks riiklikul tasandil, kuna see moonutab ühtsel turul võrdseid tingimusi; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles hindama järjekindlamalt oma ettepanekute mõju VKEdele, sest Euroopa sõltub VKEde loodavatest arvukatest töökohtadest; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon võtaks aktiivselt meetmeid ELi õiguse karmistava rakendamise pidurdamiseks riiklikul tasandil, kuna see moonutab ühtsel turul võrdseid tingimusi;

| 28. | toonitab, kui oluline on võtta meetmeid, et parandada VKEde ligipääsu rahastamisele; palub komisjonil tugevdada ja rakendada ettevõtluse tegevuskavas ettenähtud meetmeid ning kiirendada ettevõtluse algatuse vastuvõtmist; nõuab, et tulevaste ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) ja programmi Horisont 2020 raames loodaks kiiresti VKEde rahastamisvahend, mis hõlmaks Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanka, et hõlbustada avaliku ja erasektori fondide investeeringuid innovaatilistesse ja kestlikesse uutesse ettevõtetesse, sh majanduskasvule orienteeritud VKEd; |
| --- | --- |

28.

toonitab, kui oluline on võtta meetmeid, et parandada VKEde ligipääsu rahastamisele; palub komisjonil tugevdada ja rakendada ettevõtluse tegevuskavas ettenähtud meetmeid ning kiirendada ettevõtluse algatuse vastuvõtmist; nõuab, et tulevaste ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) ja programmi Horisont 2020 raames loodaks kiiresti VKEde rahastamisvahend, mis hõlmaks Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanka, et hõlbustada avaliku ja erasektori fondide investeeringuid innovaatilistesse ja kestlikesse uutesse ettevõtetesse, sh majanduskasvule orienteeritud VKEd;

| 29. | nõuab, et komisjon jõustaks kolme institutsiooni kokkulepet kohustuste täitmiseks parema õigusloome osas, mis hõlmaks ka liikmesriike, keda komisjon peaks julgustama viima läbi VKEde ning ühtse turu teste; sellega seoses märgib, et nõukogu peaks looma oma mõjuhindamise üksuse, et viia läbi oma muudatuste kohta mõjuhindamisi; rõhutab nõuetele vastavuse kontrollimise tähtsust parema õigusloome tegevuskavas; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et komisjon jõustaks kolme institutsiooni kokkulepet kohustuste täitmiseks parema õigusloome osas, mis hõlmaks ka liikmesriike, keda komisjon peaks julgustama viima läbi VKEde ning ühtse turu teste; sellega seoses märgib, et nõukogu peaks looma oma mõjuhindamise üksuse, et viia läbi oma muudatuste kohta mõjuhindamisi; rõhutab nõuetele vastavuse kontrollimise tähtsust parema õigusloome tegevuskavas;

| 30. | kutsub komisjoni üles edendama VKEde ja mikroettevõtete huve, tagades lihtsama juurdepääsu Euroopa ühtsele turule; kiidab heaks komisjoni poolt juba võetud meetmed VKEde ja mikroettevõtete regulatiivse koormuse vähendamiseks, mis tuleneb ELi õigusaktidest; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles edendama VKEde ja mikroettevõtete huve, tagades lihtsama juurdepääsu Euroopa ühtsele turule; kiidab heaks komisjoni poolt juba võetud meetmed VKEde ja mikroettevõtete regulatiivse koormuse vähendamiseks, mis tuleneb ELi õigusaktidest;

| 31. | kutsub komisjoni üles esitama vastavasisulise seadusandliku algatusraporti põhjal seadusandliku ettepaneku ühtse turu paremaks juhtimiseks, pidades silmas olulist panust, mille ühtne turg võib anda Euroopa Liidu majanduskasvu tagamisse; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles esitama vastavasisulise seadusandliku algatusraporti põhjal seadusandliku ettepaneku ühtse turu paremaks juhtimiseks, pidades silmas olulist panust, mille ühtne turg võib anda Euroopa Liidu majanduskasvu tagamisse;

| 32. | tunneb heameelt poliitilise kokkuleppe üle, mis saavutati avalike hangete ja kontsessioonide paketi suhtes; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid selle uute sätete kiiret ja terviklikku rakendamist; nõuab eelkõige kommunikatsiooni- ja koolitusstrateegia väljatöötamist, et edendada uusi oskusi ja võimeid innovaatilise ja tulemuspõhise hanke valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt poliitilise kokkuleppe üle, mis saavutati avalike hangete ja kontsessioonide paketi suhtes; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid alustaksid selle uute sätete kiiret ja terviklikku rakendamist; nõuab eelkõige kommunikatsiooni- ja koolitusstrateegia väljatöötamist, et edendada uusi oskusi ja võimeid innovaatilise ja tulemuspõhise hanke valdkonnas;

| 33. | võtab teadmiseks nüüdseks kinnitatud kokkuleppe nõukoguga, mis käsitleb kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi reforme; nõuab uute sätete varajast rakendamist ja uute elukutsete soodustamist Euroopa kutsekvalifikatsioonide raamistike loomiseks; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks nüüdseks kinnitatud kokkuleppe nõukoguga, mis käsitleb kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi reforme; nõuab uute sätete varajast rakendamist ja uute elukutsete soodustamist Euroopa kutsekvalifikatsioonide raamistike loomiseks;

| 34. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle mittefinantsteabe avalikustamise kohta ning kutsub komisjoni üles tegema Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tihedat koostööd, et saavutada kokkulepe 2014. aasta alguses; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle mittefinantsteabe avalikustamise kohta ning kutsub komisjoni üles tegema Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tihedat koostööd, et saavutada kokkulepe 2014. aasta alguses;

| 35. | kordab palvet esitada äriühingu asukoha piiriülest muutmist käsitleva neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi ettepanek; |
| --- | --- |

35.

kordab palvet esitada äriühingu asukoha piiriülest muutmist käsitleva neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi ettepanek;

| 36. | nõuab Euroopa tööstuse elavdamist, et luua töökohti, toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ja tagada kõigile eurooplastele head töötingimused; |
| --- | --- |

36.

nõuab Euroopa tööstuse elavdamist, et luua töökohti, toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ja tagada kõigile eurooplastele head töötingimused;

| 37. | nõuab, et komisjon toetaks täiendavat ühtse turu algatust, esitades ettepanekuid digitaalse ühtse turu arendamiseks, väljakujundamiseks ja rakendamiseks, näiteks uus strateegiline raamistik, mis hõlmab digitaalse sisu kättesaadavust ja ELi piiriülest ülekandmist ning eelkõige algatused, millega suurendada tarbijate usaldust, sh meetmed internetimaksete hõlbustamiseks ning digitaalse edastamise ja infrastruktuuri tõhustamiseks; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et komisjon toetaks täiendavat ühtse turu algatust, esitades ettepanekuid digitaalse ühtse turu arendamiseks, väljakujundamiseks ja rakendamiseks, näiteks uus strateegiline raamistik, mis hõlmab digitaalse sisu kättesaadavust ja ELi piiriülest ülekandmist ning eelkõige algatused, millega suurendada tarbijate usaldust, sh meetmed internetimaksete hõlbustamiseks ning digitaalse edastamise ja infrastruktuuri tõhustamiseks;

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks autoriõiguste reformiga, et tagada selle sobivus internetikeskkonnaga; kinnitab, et majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks Euroopas on vaja lõpule viia intellektuaalomandi õiguste reform; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks autoriõiguste reformiga, et tagada selle sobivus internetikeskkonnaga; kinnitab, et majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks Euroopas on vaja lõpule viia intellektuaalomandi õiguste reform;

| 39. | peab ELi majanduse stabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu teele tagasipöördumise seisukohast oluliseks luua pangandusliit, kehtestades ühtse järelevalve- ja kriisilahendusmehhanismi pankadele ning ELi riiklike hoiuste tagamise skeemide raamistiku; kutsub komisjoni üles esitama viivitamata kõik vajalikud ettepanekud ning töötama välja kapitalinõuete direktiivi IV paketi nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikud regulatiivsed tehnilised standardid; |
| --- | --- |

39.

peab ELi majanduse stabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu teele tagasipöördumise seisukohast oluliseks luua pangandusliit, kehtestades ühtse järelevalve- ja kriisilahendusmehhanismi pankadele ning ELi riiklike hoiuste tagamise skeemide raamistiku; kutsub komisjoni üles esitama viivitamata kõik vajalikud ettepanekud ning töötama välja kapitalinõuete direktiivi IV paketi nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikud regulatiivsed tehnilised standardid;

| 40. | rõhutab, et liidu finantsturgude tõhususe ja vastupidavuse võimalikult kiireks parandamiseks tuleb komisjoni ettepanekud finantsteenuste kohta kohe vastu võtta, et vältida viivitusi asjaomaste õigusaktide jõustumisel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et liidu finantsturgude tõhususe ja vastupidavuse võimalikult kiireks parandamiseks tuleb komisjoni ettepanekud finantsteenuste kohta kohe vastu võtta, et vältida viivitusi asjaomaste õigusaktide jõustumisel;

| 41. | palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti vastu ettepaneku määruse eelnõu kohta, millega luuakse ühtne kriisilahendusmehhanism, ja panga struktuurireformide kohta tehtud soovituste järelmeetmete kohta; rõhutab, et kaasseadusandjad peaksid neid ettepanekuid kiiresti käsitlema, et need saaksid peagi jõustuda; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil võtta võimalikult kiiresti vastu ettepaneku määruse eelnõu kohta, millega luuakse ühtne kriisilahendusmehhanism, ja panga struktuurireformide kohta tehtud soovituste järelmeetmete kohta; rõhutab, et kaasseadusandjad peaksid neid ettepanekuid kiiresti käsitlema, et need saaksid peagi jõustuda;

| 42. | tuletab meelde, et teadusuuringud ja innovatsioon on ülimalt olulised ELi konkurentsivõime tagamiseks teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide loomise, menetluste lihtsustamise, rahastamise kõigil tasanditel (EL, liikmesriigi ja piirkonna tasand) koondamise ja kooskõlastamise ning Euroopa programmide vahel sünergia loomisega, ja kutsub komisjoni üles rakendama nimetatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et teadusuuringud ja innovatsioon on ülimalt olulised ELi konkurentsivõime tagamiseks teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide loomise, menetluste lihtsustamise, rahastamise kõigil tasanditel (EL, liikmesriigi ja piirkonna tasand) koondamise ja kooskõlastamise ning Euroopa programmide vahel sünergia loomisega, ja kutsub komisjoni üles rakendama nimetatud põhimõtteid;

| 43. | võtab teadmiseks programmi Horisont 2020 käsitleva kokkuleppe, mis võimaldab sujuvat üleminekut seitsmendale raamprogrammile ja tagab sidususe ELi teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika põhiliste suundadega, mis on eelmistes programmides kannatanud nõukogu ja parlamendi vahel viimasel hetkel sõlmitud kokkulepete tõttu; |
| --- | --- |

43.

võtab teadmiseks programmi Horisont 2020 käsitleva kokkuleppe, mis võimaldab sujuvat üleminekut seitsmendale raamprogrammile ja tagab sidususe ELi teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika põhiliste suundadega, mis on eelmistes programmides kannatanud nõukogu ja parlamendi vahel viimasel hetkel sõlmitud kokkulepete tõttu;

| 44. | kutsub komisjoni üles esitama asjakohase ettepaneku ELis maksuparadiiside ühtse määratluse kasutuselevõtmiseks ning koostama koostööd mittetegevate kolmandate riikide ja jurisdiktsioonide musta nimekirja; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teostaksid järelkontrolli kohustuse üle rakendada komisjoni soovitusi, mille kohaselt tuleb võtta meetmeid, et ergutada kolmandaid riike maksuküsimustes ja agressiivse maksuplaneerimise valdkonnas kohaldama hea maksuhaldustava miinimumstandardeid, ning võtta vajalikke meetmeid maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles esitama asjakohase ettepaneku ELis maksuparadiiside ühtse määratluse kasutuselevõtmiseks ning koostama koostööd mittetegevate kolmandate riikide ja jurisdiktsioonide musta nimekirja; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teostaksid järelkontrolli kohustuse üle rakendada komisjoni soovitusi, mille kohaselt tuleb võtta meetmeid, et ergutada kolmandaid riike maksuküsimustes ja agressiivse maksuplaneerimise valdkonnas kohaldama hea maksuhaldustava miinimumstandardeid, ning võtta vajalikke meetmeid maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks;

Kliima, keskkond, energeetika ja transport

| 45. | rõhutab vajadust rakendada ressursitõhusa Euroopa tegevuskava, et luua stiimuleid rohelise majanduse arendamiseks, bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks ning kliimamuutuste vastu võitlemiseks, sh ressursitõhususe meetmete integreerimiseks Euroopa poolaastasse vastavalt strateegias „Euroopa 2020” kavandatule; |
| --- | --- |

45.

rõhutab vajadust rakendada ressursitõhusa Euroopa tegevuskava, et luua stiimuleid rohelise majanduse arendamiseks, bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks ning kliimamuutuste vastu võitlemiseks, sh ressursitõhususe meetmete integreerimiseks Euroopa poolaastasse vastavalt strateegias „Euroopa 2020” kavandatule;

| 46. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepanekud kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemi struktuuriliste nõrkustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepanekud kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemi struktuuriliste nõrkustega tegelemiseks;

| 47. | loodab, et komisjon esitab ilma edasiste viivitusteta seadusandlikud ettepanekud õhu kvaliteeti käsitlevate õigusaktide läbivaatamiseks, et suurendada kaitset õhusaaste negatiivse mõju eest inimeste tervisele; |
| --- | --- |

47.

loodab, et komisjon esitab ilma edasiste viivitusteta seadusandlikud ettepanekud õhu kvaliteeti käsitlevate õigusaktide läbivaatamiseks, et suurendada kaitset õhusaaste negatiivse mõju eest inimeste tervisele;

| 48. | toonitab, et on esmatähtis saavutada kooskõlas ELi 2 oC eesmärgiga terviklik kliimamuutuse alane ÜRO kokkulepe 2015. aastaks, ja tunnistab, et 2014. aastal on vaja ELi kliima- ja energiapoliitika raamistikku käsitlevaid otsuseid, kiirendamaks eesmärgipäraseid rahvusvahelisi läbirääkimisi; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et on esmatähtis saavutada kooskõlas ELi 2 oC eesmärgiga terviklik kliimamuutuse alane ÜRO kokkulepe 2015. aastaks, ja tunnistab, et 2014. aastal on vaja ELi kliima- ja energiapoliitika raamistikku käsitlevaid otsuseid, kiirendamaks eesmärgipäraseid rahvusvahelisi läbirääkimisi;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks nn hügieenipaketi läbivaatamist, arvestades hiljutisi eeskirjade eiramisi lihatoodete osas ELis; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks nn hügieenipaketi läbivaatamist, arvestades hiljutisi eeskirjade eiramisi lihatoodete osas ELis;

| 50. | palub, et komisjon vaataks põhjalikult läbi ELi jäätmepoliitika ja sellealased õigusaktid, sealhulgas jäätmeõigustiku eesmärgid ja prügiladirektiivi eesmärgid prügilatesse ladestamise vältimise osas; |
| --- | --- |

50.

palub, et komisjon vaataks põhjalikult läbi ELi jäätmepoliitika ja sellealased õigusaktid, sealhulgas jäätmeõigustiku eesmärgid ja prügiladirektiivi eesmärgid prügilatesse ladestamise vältimise osas;

| 51. | kutsub komisjoni üles esitama üksikasjaliku meetmete tegevuskava täielikult integreeritud ja omavahel ühendatud ühtse energiaturu saavutamiseks; rõhutab vajadust tagada tarbijatele läbipaistvad ja võrreldavad energiahinnad; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles esitama üksikasjaliku meetmete tegevuskava täielikult integreeritud ja omavahel ühendatud ühtse energiaturu saavutamiseks; rõhutab vajadust tagada tarbijatele läbipaistvad ja võrreldavad energiahinnad;

| 52. | toonitab uuesti, et energiatõhusus ja -sääst on odavaim viis vähendada energiakulusid ja fossiilkütuste importi, ning seepärast peaksid need olema kõigi kavandatavate energiapoliitika alaste meetmete keskmes; |
| --- | --- |

52.

toonitab uuesti, et energiatõhusus ja -sääst on odavaim viis vähendada energiakulusid ja fossiilkütuste importi, ning seepärast peaksid need olema kõigi kavandatavate energiapoliitika alaste meetmete keskmes;

| 53. | rõhutab vajadust viia lõpule ühtse turu väljakujundamine kõikide transpordiliikide jaoks, mis hõlmab maanteevedude turu jätkuvat liberaliseerimist, et tagada kaupade ja teenuste vaba liikumine tagatakse selgete ja kergesti jõustatavate ausa ja vaba konkurentsi eeskirjadega ning VKEde halduskoormuse vähendamisega; kutsub komisjoni siiski üles koostama 2013. aasta lõpuks aruande ELi maanteetranspordituru olukorra kohta ja viima enne seadusandlike ettepanekute esitamist lõpule kõik vajalikud analüüsid; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust viia lõpule ühtse turu väljakujundamine kõikide transpordiliikide jaoks, mis hõlmab maanteevedude turu jätkuvat liberaliseerimist, et tagada kaupade ja teenuste vaba liikumine tagatakse selgete ja kergesti jõustatavate ausa ja vaba konkurentsi eeskirjadega ning VKEde halduskoormuse vähendamisega; kutsub komisjoni siiski üles koostama 2013. aasta lõpuks aruande ELi maanteetranspordituru olukorra kohta ja viima enne seadusandlike ettepanekute esitamist lõpule kõik vajalikud analüüsid;

| 54. | peab väga oluliseks vahendiks ühtse Euroopa taeva projekti, mis töötati välja juba rohkem kui kümme aastat tagasi; väljendab kartust, et kui Euroopa Liit ei võta lähematel aastatel meetmeid, on Euroopa keskse õhuruumi võimalused nii ammendunud, et kasv ei ole enam võimalik; nõuab seetõttu õhuruumi reformimist, mida on liikmesriikides juba hakatud ellu viima olemasolevate lennujuhtimissüsteemide reformimisega ja funktsionaalse õhuruumiosa kasutuselevõtuga; väljendab siiski heameelt selle üle, et ühisettevõte SESAR, mis on ühtse Euroopa taeva projekti tehnoloogiline komponent, areneb nõuetekohaselt; rõhutab, et uuest süsteemist saavad kasu kõik osalised, eelkõige Euroopa lennuettevõtjad; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kõikide funktsionaalsete õhuruumiosade käivitamise; nõuab piirkondlike lennujaamade suurema kasutamise julgustamist; |
| --- | --- |

54.

peab väga oluliseks vahendiks ühtse Euroopa taeva projekti, mis töötati välja juba rohkem kui kümme aastat tagasi; väljendab kartust, et kui Euroopa Liit ei võta lähematel aastatel meetmeid, on Euroopa keskse õhuruumi võimalused nii ammendunud, et kasv ei ole enam võimalik; nõuab seetõttu õhuruumi reformimist, mida on liikmesriikides juba hakatud ellu viima olemasolevate lennujuhtimissüsteemide reformimisega ja funktsionaalse õhuruumiosa kasutuselevõtuga; väljendab siiski heameelt selle üle, et ühisettevõte SESAR, mis on ühtse Euroopa taeva projekti tehnoloogiline komponent, areneb nõuetekohaselt; rõhutab, et uuest süsteemist saavad kasu kõik osalised, eelkõige Euroopa lennuettevõtjad; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kõikide funktsionaalsete õhuruumiosade käivitamise; nõuab piirkondlike lennujaamade suurema kasutamise julgustamist;

| 55. | kutsub komisjoni üles pidama kinni omale võetud kohustusest tagada Euroopa ühtse raudteepiirkonna väljakujundamine ja laiendada Euroopa Raudteeagentuuri pädevust raudteeveeremi ohutuse, sertifitseerimise ja ühtlustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles pidama kinni omale võetud kohustusest tagada Euroopa ühtse raudteepiirkonna väljakujundamine ja laiendada Euroopa Raudteeagentuuri pädevust raudteeveeremi ohutuse, sertifitseerimise ja ühtlustamise valdkonnas;

| 56. | kutsub üles esitama ettepanekuid ühtse Euroopa telekommunikatsioonituru saavutamiseks hiljemalt 2015. aastaks, mis hõlmaksid ka meetmed rändlustasude likvideerimiseks; |
| --- | --- |

56.

kutsub üles esitama ettepanekuid ühtse Euroopa telekommunikatsioonituru saavutamiseks hiljemalt 2015. aastaks, mis hõlmaksid ka meetmed rändlustasude likvideerimiseks;

Sidus ja kaasav ühiskond – kodanike Euroopa

| 57. | rõhutab, et Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika tagab investeeringud jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks ning konkurentsivõime suurendamiseks Euroopas kooskõlas ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega; tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on peamine investeerimisvahend, mille abil saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid; palub sellega seoses komisjonil võtta kiiresti asjakohaseid meetmeid, et kindlustada õigeaegne alustamine ning seada selged tingimused 2014.–2020. aasta rakenduskavade täideviimiseks liikmesriikides; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 2012/2002 muudetud eelnõu; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika tagab investeeringud jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks ning konkurentsivõime suurendamiseks Euroopas kooskõlas ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega; tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on peamine investeerimisvahend, mille abil saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid; palub sellega seoses komisjonil võtta kiiresti asjakohaseid meetmeid, et kindlustada õigeaegne alustamine ning seada selged tingimused 2014.–2020. aasta rakenduskavade täideviimiseks liikmesriikides; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 2012/2002 muudetud eelnõu;

| 58. | rõhutab, et ulatuslik õigusaktide pakett, mis sisaldab määrusi ühtekuuluvuspoliitika kohta järgmises 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus, on vajalik mitmeaastase eelarve nõuetekohaseks täitmiseks; märgib, et nimetatud määruseid tuleb täiendada rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et ulatuslik õigusaktide pakett, mis sisaldab määrusi ühtekuuluvuspoliitika kohta järgmises 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus, on vajalik mitmeaastase eelarve nõuetekohaseks täitmiseks; märgib, et nimetatud määruseid tuleb täiendada rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisega;

| 59. | kutsub komisjoni üles edendama meetmeid, näiteks selliste tööturgude reformimine, kus noorte sisenemist takistavad struktuursed probleemid, ning toetama liikmesriike, kes rakendavad noortegarantiid eesmärgiga aidata noortel leida töökoht või õppimisvõimalus; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles edendama meetmeid, näiteks selliste tööturgude reformimine, kus noorte sisenemist takistavad struktuursed probleemid, ning toetama liikmesriike, kes rakendavad noortegarantiid eesmärgiga aidata noortel leida töökoht või õppimisvõimalus;

| 60. | arvestades, et infotehnoloogia ja süsteemiarenduse valdkonnas on suur puudus oskustöötajatest; märgib, et see valdkond võiks olla prioriteediks koolitus- ja arendustoetuse andmisel Euroopa noorte tööhõive algatuse raames; |
| --- | --- |

60.

arvestades, et infotehnoloogia ja süsteemiarenduse valdkonnas on suur puudus oskustöötajatest; märgib, et see valdkond võiks olla prioriteediks koolitus- ja arendustoetuse andmisel Euroopa noorte tööhõive algatuse raames;

| 61. | palub komisjonil esitada ettepaneku võtta vastu direktiiv tööst tingitud luu- ja lihaskonna haiguste kohta ja vaadata läbi direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil esitada ettepaneku võtta vastu direktiiv tööst tingitud luu- ja lihaskonna haiguste kohta ja vaadata läbi direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest;

| 62. | kutsub komisjoni üles tagama 2014. aastal tööhõivesuuniste läbivaatamisega, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika etendaks aktiivset osa kriisi vastu võitlemisel; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon aitaks liikmesriikidel välja töötada strateegiad, et arendada uusi oskusi ja aidata töötutel võimalikult kiiresti tööturule siseneda; rõhutab sellele vaatamata, et noorte tööhõive algatuse abil tuleks teha suuremaid pingutusi, et abistada liidu kõige keerulisema olukorraga piirkondades haavatavaid rühmi ning töötuid või mitteaktiivseid mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, kiirendades Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles tagama 2014. aastal tööhõivesuuniste läbivaatamisega, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika etendaks aktiivset osa kriisi vastu võitlemisel; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon aitaks liikmesriikidel välja töötada strateegiad, et arendada uusi oskusi ja aidata töötutel võimalikult kiiresti tööturule siseneda; rõhutab sellele vaatamata, et noorte tööhõive algatuse abil tuleks teha suuremaid pingutusi, et abistada liidu kõige keerulisema olukorraga piirkondades haavatavaid rühmi ning töötuid või mitteaktiivseid mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, kiirendades Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmete rakendamist;

| 63. | palub komisjonil esitada iga-aastane aruanne koolitussüsteemide reformi kohta liikmesriikides ning pakkuda seega noorte tööalase konkurentsivõime tõstmiseks struktuurilist pikaajalist tuge; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil esitada iga-aastane aruanne koolitussüsteemide reformi kohta liikmesriikides ning pakkuda seega noorte tööalase konkurentsivõime tõstmiseks struktuurilist pikaajalist tuge;

| 64. | toetab ELi tasandil siseriiklike jõupingutuste täiendamiseks tehtavaid algatusi mikrokrediidi suurendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, mis pakuks teenuseid, mida avalik või erasektor piisaval määral ei paku; |
| --- | --- |

64.

toetab ELi tasandil siseriiklike jõupingutuste täiendamiseks tehtavaid algatusi mikrokrediidi suurendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, mis pakuks teenuseid, mida avalik või erasektor piisaval määral ei paku;

| 65. | kordab oma nõudmist, et komisjon vaataks läbi direktiivi meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta; nõuab komisjonilt uusi jõupingutusi vanemapuhkuse direktiivi blokeeringu alt vabastamiseks ja järelmeetmete võtmiseks seoses vanemapuhkuse tasuvusuuringu ettevalmistustega; |
| --- | --- |

65.

kordab oma nõudmist, et komisjon vaataks läbi direktiivi meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta; nõuab komisjonilt uusi jõupingutusi vanemapuhkuse direktiivi blokeeringu alt vabastamiseks ja järelmeetmete võtmiseks seoses vanemapuhkuse tasuvusuuringu ettevalmistustega;

| 66. | nõuab, et komisjon esitaks strateegia naiste vastu suunatud vägivalla kaotamise kohta, nagu parlament on mitmes oma resolutsioonis nõudnud, ja et EL ühineks Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooniga, mis annaks tugeva tõuke 26 liikmesriigile, kes ei ole seda veel allkirjastanud ega ratifitseerinud; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et komisjon esitaks strateegia naiste vastu suunatud vägivalla kaotamise kohta, nagu parlament on mitmes oma resolutsioonis nõudnud, ja et EL ühineks Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooniga, mis annaks tugeva tõuke 26 liikmesriigile, kes ei ole seda veel allkirjastanud ega ratifitseerinud;

| 67. | tuletab meelde, et diskrimineerimisvastasel poliitikal on keskne roll sotsiaalse kaasatuse edendamisel ning palub komisjonil teha ettepanek ELi homofoobia ja diskrimineerimise vastase võitluse tegevuskava kohta; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et töötatakse välja ja rakendatakse tulemuslikult liikmesriikides romade integreerimist käsitlevad riiklikud strateegiad ning et diskrimineerimine mõistetakse hukka ja vastav küsimus tõstatatakse kolmandate riikidega peetavates dialoogides, ja et samuti lisatakse diskrimineerimise vastane võitlus koostööprogrammidesse; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et diskrimineerimisvastasel poliitikal on keskne roll sotsiaalse kaasatuse edendamisel ning palub komisjonil teha ettepanek ELi homofoobia ja diskrimineerimise vastase võitluse tegevuskava kohta; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et töötatakse välja ja rakendatakse tulemuslikult liikmesriikides romade integreerimist käsitlevad riiklikud strateegiad ning et diskrimineerimine mõistetakse hukka ja vastav küsimus tõstatatakse kolmandate riikidega peetavates dialoogides, ja et samuti lisatakse diskrimineerimise vastane võitlus koostööprogrammidesse;

| 68. | rõhutab, kui oluline on tähtsustada haridus-, kultuuri-, audiovisuaalteenuste, noorsoopoliitika, spordi- ja kodakondsuse valdkonda ning tagada nende piisav ja tõhus rahastamine; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, kui oluline on tähtsustada haridus-, kultuuri-, audiovisuaalteenuste, noorsoopoliitika, spordi- ja kodakondsuse valdkonda ning tagada nende piisav ja tõhus rahastamine;

| 69. | palub komisjonil uurida probleeme seoses sellega, et selliste üliõpilaste koduülikoolid, kes on läbinud õppeperioodi teises ülikoolis Erasmuse programmi raames, ei tunnista täielikult selle õppeperioodi jooksul läbitud kursusi ja kogutud Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkte; |
| --- | --- |

69.

palub komisjonil uurida probleeme seoses sellega, et selliste üliõpilaste koduülikoolid, kes on läbinud õppeperioodi teises ülikoolis Erasmuse programmi raames, ei tunnista täielikult selle õppeperioodi jooksul läbitud kursusi ja kogutud Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkte;

| 70. | nõuab tungivalt tervikliku andmekaitse paketti käsitleva kokkuleppe sõlmimist, millega tagaks andmesubjektide ühetaolise ja kõrgetasemelise kaitse ja võrdsed tingimused ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt tervikliku andmekaitse paketti käsitleva kokkuleppe sõlmimist, millega tagaks andmesubjektide ühetaolise ja kõrgetasemelise kaitse ja võrdsed tingimused ettevõtete jaoks;

| 71. | on arvamusel, et Euroopa kodanike julgeoleku tagamise huvides on pidev võitlus terrorismi vastu Euroopa Liidu esmatähtis eesmärk; nõuab tungivalt andmete säilitamist käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamist; |
| --- | --- |

71.

on arvamusel, et Euroopa kodanike julgeoleku tagamise huvides on pidev võitlus terrorismi vastu Euroopa Liidu esmatähtis eesmärk; nõuab tungivalt andmete säilitamist käsitlevate ELi õigusaktide läbivaatamist;

| 72. | palub komisjonil jätkata kiiremas korras tööd ELi ja USA vahelise andmekaitselepingu sõlmimiseks ja kinnitab veel kord selle lepingu sõlmimise kiireloomulisust; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil jätkata kiiremas korras tööd ELi ja USA vahelise andmekaitselepingu sõlmimiseks ja kinnitab veel kord selle lepingu sõlmimise kiireloomulisust;

| 73. | soovib, et teatavate perekonnaseisuaktide mõjujõu vastastikust tunnustamist käsitlevad ettepanekud ja tsiviilkohtumenetluste miinimumstandardid annaksid tunnistust olulisest sammust õigusel rajaneva ala suunas, millega kodanikele tagataks lihtsamad, selgemad ja hõlpsamini juurdepääsetavad menetlused ning tsiviilõiguse meetmete vastastikuse tunnustamise suurem usaldusväärsus; |
| --- | --- |

73.

soovib, et teatavate perekonnaseisuaktide mõjujõu vastastikust tunnustamist käsitlevad ettepanekud ja tsiviilkohtumenetluste miinimumstandardid annaksid tunnistust olulisest sammust õigusel rajaneva ala suunas, millega kodanikele tagataks lihtsamad, selgemad ja hõlpsamini juurdepääsetavad menetlused ning tsiviilõiguse meetmete vastastikuse tunnustamise suurem usaldusväärsus;

| 74. | nõuab, et komisjon kasutaks inimkaubanduse probleemiga tegeledes maksimaalselt ära ELi inimkaubanduse likvideerimise strateegiat aastateks 2012–2016; |
| --- | --- |

74.

nõuab, et komisjon kasutaks inimkaubanduse probleemiga tegeledes maksimaalselt ära ELi inimkaubanduse likvideerimise strateegiat aastateks 2012–2016;

| 75. | palub komisjonil teha ettepanek kohtusüsteemi tulemustabeli laiendamiseks, lisades sinna ka õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja põhiõigused; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil teha ettepanek kohtusüsteemi tulemustabeli laiendamiseks, lisades sinna ka õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja põhiõigused;

| 76. | rõhutab, kui oluline on võidelda organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ning ELi finantshuve kahjustava pettuse ja korruptsiooni vastu piirülesel tasandil; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, kui oluline on võidelda organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ning ELi finantshuve kahjustava pettuse ja korruptsiooni vastu piirülesel tasandil;

| 77. | palub komisjonil lõpule viia menetlusõiguste tegevuskava ja jälgida vastuvõetud direktiivide ülevõtmist, tagamaks, et kahtlusaluste ja süüdistatavate põhiõigused oleksid kriminaalmenetluses menetlusõiguste ühiste miinimumstandarditega piisavalt kaitstud ning et kindlustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

77.

palub komisjonil lõpule viia menetlusõiguste tegevuskava ja jälgida vastuvõetud direktiivide ülevõtmist, tagamaks, et kahtlusaluste ja süüdistatavate põhiõigused oleksid kriminaalmenetluses menetlusõiguste ühiste miinimumstandarditega piisavalt kaitstud ning et kindlustada vastastikuse tunnustamise põhimõtte järgimine;

| 78. | toetab komisjoni tööd kuriteoohvrite õiguste küsimuses ja palub komisjonil abistada liikmesriike, et kõikides liikmesriikides oleks tagatud kuriteoohvrite õigusi ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnorme käsitleva direktiivi täielik ja nõuetekohane rakendamine 16. novembriks 2015; |
| --- | --- |

78.

toetab komisjoni tööd kuriteoohvrite õiguste küsimuses ja palub komisjonil abistada liikmesriike, et kõikides liikmesriikides oleks tagatud kuriteoohvrite õigusi ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnorme käsitleva direktiivi täielik ja nõuetekohane rakendamine 16. novembriks 2015;

| 79. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle teadustöötajate, üliõpilaste, vahetusõpilaste, praktikantide ja vabatahtlike sisenemis- ja elamistingimuste kohta; kutsub üles tegema täiendavaid olulisi ettepanekuid rände valdkonnas; |
| --- | --- |

79.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle teadustöötajate, üliõpilaste, vahetusõpilaste, praktikantide ja vabatahtlike sisenemis- ja elamistingimuste kohta; kutsub üles tegema täiendavaid olulisi ettepanekuid rände valdkonnas;

| 80. | kutsub komisjoni üles andma välja suuniseid, et tagada Schengeni eeskirjade nõuetekohane rakendamine liikmesriikides, mis kindlustab isikute vaba liikumise täieliku austamise ning väldib sisepiiridel kontrolli taaskasutuselevõtu võimaluse väärkasutamist ja kuritarvitamist; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles andma välja suuniseid, et tagada Schengeni eeskirjade nõuetekohane rakendamine liikmesriikides, mis kindlustab isikute vaba liikumise täieliku austamise ning väldib sisepiiridel kontrolli taaskasutuselevõtu võimaluse väärkasutamist ja kuritarvitamist;

| 81. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa ühist varjupaigasüsteemi rakendatakse nõuetekohaselt kogu ELis, austades seejuures aluslepingus sätestatud kohustust; |
| --- | --- |

81.

kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa ühist varjupaigasüsteemi rakendatakse nõuetekohaselt kogu ELis, austades seejuures aluslepingus sätestatud kohustust;

| 82. | ootab, et komisjon esitab uued tsiviil- ja menetlusõigusega seotud ettepanekud või vaatab läbi nendes valdkondades kehtivad õigusaktid (eriti Rooma II ja Brüssel II määrus); |
| --- | --- |

82.

ootab, et komisjon esitab uued tsiviil- ja menetlusõigusega seotud ettepanekud või vaatab läbi nendes valdkondades kehtivad õigusaktid (eriti Rooma II ja Brüssel II määrus);

| 83. | palub komisjonil hinnata Euroopa kodanikualgatuse määruse kohaldamist ja seda vajaduse korral muuta; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil hinnata Euroopa kodanikualgatuse määruse kohaldamist ja seda vajaduse korral muuta;

Põllumajandus ja kalandus

| 84. | kutsub komisjoni üles tagama ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformi kiire ja nõuetekohase rakendamise, mille tulemuseks on tugev, jätkusuutlik ja õiglane ÜPP, mis on kasulik Euroopa põllumajandustootjatele ja tarbijatele, toetab maaelu arengut ja kaitseb keskkonda; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles tagama ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformi kiire ja nõuetekohase rakendamise, mille tulemuseks on tugev, jätkusuutlik ja õiglane ÜPP, mis on kasulik Euroopa põllumajandustootjatele ja tarbijatele, toetab maaelu arengut ja kaitseb keskkonda;

| 85. | tunnistab, et enamik 2014. aasta meetmetest on suunatud ÜPP rakendamisele; kutsub komisjoni seetõttu üles tagama ÜPP reformi käsitlevate lõplike kokkulepete tulemusliku rakendamise, millega vähendatakse põllumajandustootjate ja liikmesriikide haldusasutuste koormust, ning tagama uute eeskirjade tulemusliku, range ja läbipaistva rakendamise; |
| --- | --- |

85.

tunnistab, et enamik 2014. aasta meetmetest on suunatud ÜPP rakendamisele; kutsub komisjoni seetõttu üles tagama ÜPP reformi käsitlevate lõplike kokkulepete tulemusliku rakendamise, millega vähendatakse põllumajandustootjate ja liikmesriikide haldusasutuste koormust, ning tagama uute eeskirjade tulemusliku, range ja läbipaistva rakendamise;

| 86. | võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada seadusandlik ettepanek loomade kloonimise meetodite kasutamise kohta toiduainete tootmiseks; palub komisjonil ettepanekut koostades arvesse võtta hiljutisi probleeme seoses märgistusega ja ELi toiduahelat käsitlevate õigusaktide järjekindla rakendamisega ning teisalt järgida uusimaid teaduslikke ja tehnoloogilisi muudatusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

86.

võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada seadusandlik ettepanek loomade kloonimise meetodite kasutamise kohta toiduainete tootmiseks; palub komisjonil ettepanekut koostades arvesse võtta hiljutisi probleeme seoses märgistusega ja ELi toiduahelat käsitlevate õigusaktide järjekindla rakendamisega ning teisalt järgida uusimaid teaduslikke ja tehnoloogilisi muudatusi selles valdkonnas;

| 87. | väljendab heameelt uut loomatervishoiustrateegiat käsitleva komisjoni ettepaneku üle ja komisjoni lubaduse üle tagada õigusaktide horisontaalsete põhimõtete sidusus loomatervishoiu, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas; nõuab loomatervishoiustrateegia põhjalikku ühtlustamist strateegiaga „Euroopa 2020”, et tagada siseturu sujuv toimimine loomadega ja loomsete saadustega kauplemisel, parandades samas Euroopa põllumajanduse jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

87.

väljendab heameelt uut loomatervishoiustrateegiat käsitleva komisjoni ettepaneku üle ja komisjoni lubaduse üle tagada õigusaktide horisontaalsete põhimõtete sidusus loomatervishoiu, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas; nõuab loomatervishoiustrateegia põhjalikku ühtlustamist strateegiaga „Euroopa 2020”, et tagada siseturu sujuv toimimine loomadega ja loomsete saadustega kauplemisel, parandades samas Euroopa põllumajanduse jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet;

| 88. | palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid selleks, et aidata liikmesriikidel rakendada hiljuti vastuvõetud ühist kalanduspoliitikat kooskõlas tulevase Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga; ootab, et komisjon tagab, et tema ettepanekute õiguslikuks aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, ning piirab artikli 43 lõike 3 kasutamist rangelt ettepanekutega, mis puudutavad kalapüügivõimaluste kehtestamist ja eraldamist; loodab sellega seoses, et komisjon aitab luua institutsioonidevahelise töörühma, kuhu kuuluvad kõige kolme institutsiooni esindajad, et leida kõige asjakohasemad edasise tegutsemise viisid; |
| --- | --- |

88.

palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid selleks, et aidata liikmesriikidel rakendada hiljuti vastuvõetud ühist kalanduspoliitikat kooskõlas tulevase Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga; ootab, et komisjon tagab, et tema ettepanekute õiguslikuks aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, ning piirab artikli 43 lõike 3 kasutamist rangelt ettepanekutega, mis puudutavad kalapüügivõimaluste kehtestamist ja eraldamist; loodab sellega seoses, et komisjon aitab luua institutsioonidevahelise töörühma, kuhu kuuluvad kõige kolme institutsiooni esindajad, et leida kõige asjakohasemad edasise tegutsemise viisid;

| 89. | rõhutab, et uuel Euroopa Merendus- ja Kalandusfondil tuleb parandada laevastiku püügivõimsuse vähendamiseks võetavaid meetmeid; rõhutab, et uus ühine kalanduspoliitika peab tuginema tugevdatud kontrollimeetmetele; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et uuel Euroopa Merendus- ja Kalandusfondil tuleb parandada laevastiku püügivõimsuse vähendamiseks võetavaid meetmeid; rõhutab, et uus ühine kalanduspoliitika peab tuginema tugevdatud kontrollimeetmetele;

| 90. | kutsub komisjoni üles ka edaspidi veelgi aktiivsemalt võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni üles ka edaspidi veelgi aktiivsemalt võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

Välis- ja arengupoliitika

| 91. | ootab komisjonilt jätkuvat toetust ELi traditsioonilisele laienemispoliitikale; usub, et liit kaotaks poliitilise usaldusväärsuse kogu maailmas, kui ta sulgeks uksed oma naabritele; |
| --- | --- |

91.

ootab komisjonilt jätkuvat toetust ELi traditsioonilisele laienemispoliitikale; usub, et liit kaotaks poliitilise usaldusväärsuse kogu maailmas, kui ta sulgeks uksed oma naabritele;

| 92. | tuletab meelde, et ELi ida- ja lõunanaabrus on endiselt oluline prioriteet, ning rõhutab, et põhimõtet „rohkem rohkema eest” tuleb ikka veel täpsemalt määratleda ja rakendada; |
| --- | --- |

92.

tuletab meelde, et ELi ida- ja lõunanaabrus on endiselt oluline prioriteet, ning rõhutab, et põhimõtet „rohkem rohkema eest” tuleb ikka veel täpsemalt määratleda ja rakendada;

| 93. | rõhutab, et on oluline korrata otsusekindlamalt Lääne-Balkani riikide laienemisperspektiivi, ning nõustub komisjoni soovitusega alustada ELiga ühinemise läbirääkimisi Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga; kutsub komisjoni üles jätkama Türgiga kui kandidaatriigiga koostööd ja tunneb eriti heameelt regionaalpoliitikat käsitleva 22. ühinemispeatüki avamise üle; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, et on oluline korrata otsusekindlamalt Lääne-Balkani riikide laienemisperspektiivi, ning nõustub komisjoni soovitusega alustada ELiga ühinemise läbirääkimisi Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga; kutsub komisjoni üles jätkama Türgiga kui kandidaatriigiga koostööd ja tunneb eriti heameelt regionaalpoliitikat käsitleva 22. ühinemispeatüki avamise üle;

| 94. | palub komisjonil tõhustada tegevust idapartnerluse arendamiseks, eriti koostööd liikuvuse ja hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

94.

palub komisjonil tõhustada tegevust idapartnerluse arendamiseks, eriti koostööd liikuvuse ja hariduse valdkonnas;

| 95. | nõuab, et komisjon annaks oma konstruktiivse panuse Euroopa välisteenistuse läbivaatamisse, eesmärgiga teha Euroopa Parlamendi ja nõukoguga koostööd koordineeritud algatuste toetamisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas; nõuab rohkem paindlikkust rahalise abi väljamaksmisel kriisiolukorras; |
| --- | --- |

95.

nõuab, et komisjon annaks oma konstruktiivse panuse Euroopa välisteenistuse läbivaatamisse, eesmärgiga teha Euroopa Parlamendi ja nõukoguga koostööd koordineeritud algatuste toetamisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas; nõuab rohkem paindlikkust rahalise abi väljamaksmisel kriisiolukorras;

| 96. | tuletab komisjonile meelde vajadust paremini hinnata, kuidas humanitaarabi konsensust järgitakse, selle täiendavust liikmesriikide ja rahastajatega ning vajadust vaadata läbi nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1996; |
| --- | --- |

96.

tuletab komisjonile meelde vajadust paremini hinnata, kuidas humanitaarabi konsensust järgitakse, selle täiendavust liikmesriikide ja rahastajatega ning vajadust vaadata läbi nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/1996;

| 97. | kutsub Euroopa välisteenistust üles soodustama kaitsmise kohustuse (R2P) mõiste edendamist ja rakendamist kooskõlas parlamendi 18. aprilli 2013. aasta (2) soovitusega nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta, et saavutada Euroopa kaitsekohustust käsitlev konsensus; |
| --- | --- |

97.

kutsub Euroopa välisteenistust üles soodustama kaitsmise kohustuse (R2P) mõiste edendamist ja rakendamist kooskõlas parlamendi 18. aprilli 2013. aasta (2) soovitusega nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta, et saavutada Euroopa kaitsekohustust käsitlev konsensus;

| 98. | palub komisjonil suurendada Süürias elavatele inimestele ja Süüria põgenikele naaberriikides, kes vajavad esmatarbekaupu ja teenuseid, ELi antava humanitaarabi kogust ja abiandmise tõhusust; |
| --- | --- |

98.

palub komisjonil suurendada Süürias elavatele inimestele ja Süüria põgenikele naaberriikides, kes vajavad esmatarbekaupu ja teenuseid, ELi antava humanitaarabi kogust ja abiandmise tõhusust;

| 99. | palub komisjonil esitada ettepaneku luua mehhanism, mida rahastataks asjakohasest ELi välistegevuse rahastamisvahendist ja kuhu kuuluksid siseriiklikud ja rahvusvahelised uurijad, prokurörid, juristid ja muud eksperdid nii ELi liikmesriikidest kui ka muudest riikidest (Šveitsist, Kanadast ja USAst), et anda õigusalast ja tehnilist nõu ja abi araabia kevade riikide asutustele endiste diktaatorite, nende perekondade ja režiimi poolt seadusevastaselt omandatud vara tagasinõudmiseks; |
| --- | --- |

99.

palub komisjonil esitada ettepaneku luua mehhanism, mida rahastataks asjakohasest ELi välistegevuse rahastamisvahendist ja kuhu kuuluksid siseriiklikud ja rahvusvahelised uurijad, prokurörid, juristid ja muud eksperdid nii ELi liikmesriikidest kui ka muudest riikidest (Šveitsist, Kanadast ja USAst), et anda õigusalast ja tehnilist nõu ja abi araabia kevade riikide asutustele endiste diktaatorite, nende perekondade ja režiimi poolt seadusevastaselt omandatud vara tagasinõudmiseks;

| 100. | kutsub komisjoni üles viima oma rõhuasetuse sisendipõhiselt arengupoliitikalt tulemustele orienteeritud arengupoliitikale, mille juurde kuuluvad täpsed iga-aastased arenguabi saavutuste arvnäitajad, ning tagama, et ELi arenguabimeetmetel oleks kestev mõju vaesuse likvideerimisele; |
| --- | --- |

100.

kutsub komisjoni üles viima oma rõhuasetuse sisendipõhiselt arengupoliitikalt tulemustele orienteeritud arengupoliitikale, mille juurde kuuluvad täpsed iga-aastased arenguabi saavutuste arvnäitajad, ning tagama, et ELi arenguabimeetmetel oleks kestev mõju vaesuse likvideerimisele;

| 101. | kutsub komisjoni üles pragmaatiliselt käsitlema omandiõiguste küsimust arengumaades ja kujundama koos teiste rahvusvaheliste arengukoostöö partneritega ühtse lähenemisviisi, et panna käima arengumaade kohalike kogukondade ja üksikisikute vastutuse suurendamise protsess; rõhutab, et see protsess on arengu üks alustugesid ja tegur, mis võib aidata riikidel ja rahvastel välja pääseda vaesusest ja hoogustada majandustegevust arenguriikides; |
| --- | --- |

101.

kutsub komisjoni üles pragmaatiliselt käsitlema omandiõiguste küsimust arengumaades ja kujundama koos teiste rahvusvaheliste arengukoostöö partneritega ühtse lähenemisviisi, et panna käima arengumaade kohalike kogukondade ja üksikisikute vastutuse suurendamise protsess; rõhutab, et see protsess on arengu üks alustugesid ja tegur, mis võib aidata riikidel ja rahvastel välja pääseda vaesusest ja hoogustada majandustegevust arenguriikides;

| 102. | rõhutab, et abi tulemuslikkuse suurendamiseks on oluline tagada ka poliitikavaldade parem sidusus, mille puhul peaksid kõik ELi poliitikavaldkonnad ja eriti need, millel on oluline mõju arenguriikidele, aitama arengumaades rikkust luua; juhib tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide tegevus peab olema koordineeritum; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et abi tulemuslikkuse suurendamiseks on oluline tagada ka poliitikavaldade parem sidusus, mille puhul peaksid kõik ELi poliitikavaldkonnad ja eriti need, millel on oluline mõju arenguriikidele, aitama arengumaades rikkust luua; juhib tähelepanu ka sellele, et liikmesriikide tegevus peab olema koordineeritum;

| 103. | juhib tähelepanu asjaolule, et tegelemine laste alatoitumuse ja toiduga kindlustatuse küsimusega, soopõhise lastetapuga ja püsiva mastaapselt toimuva meeste naistele eelistamisega ning tervisekindlustuse ja pensionisüsteemi kasutuselevõtmine edendamine arenguriikides on endiselt olulised prioriteedid; |
| --- | --- |

103.

juhib tähelepanu asjaolule, et tegelemine laste alatoitumuse ja toiduga kindlustatuse küsimusega, soopõhise lastetapuga ja püsiva mastaapselt toimuva meeste naistele eelistamisega ning tervisekindlustuse ja pensionisüsteemi kasutuselevõtmine edendamine arenguriikides on endiselt olulised prioriteedid;

| 104. | rõhutab, et ka katastroofiohu vähendamine on oluline parandamist vajav strateegia; |
| --- | --- |

104.

rõhutab, et ka katastroofiohu vähendamine on oluline parandamist vajav strateegia;

| 105. | nõuab arenguabi tõhusamaks muutmist, parandades kooskõlastamist ja täiendavust ning hinnates korrapäraselt sellise abi väljundeid, tulemusi ja mõju; |
| --- | --- |

105.

nõuab arenguabi tõhusamaks muutmist, parandades kooskõlastamist ja täiendavust ning hinnates korrapäraselt sellise abi väljundeid, tulemusi ja mõju;

Kaubandus

| 106. | väljendab endiselt toetust mitmepoolsele lähenemisele rahvusvahelises kaubanduses ja kutsub komisjoni üles toetama WTO praeguseid algatusi; nõuab tungivalt Hiina ühinemise hõlbustamist riigihankelepinguga; tunnistab vajadust saavutada pidevat edu kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimisel oluliste partneritega, eriti USAga; palub komisjonil suunata inimressursid ja poliitilised jõupingutused kolmandate riikidega, eelkõige strateegiliste partneritega peetavatesse kaubandusläbirääkimistesse, et saavutada märkimisväärne edasiminek tasakaalustatud lõpliku lepingu sõlmimiseks; palub, et komisjon kaasaks sellesse protsessi täiel määral parlamendi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

106.

väljendab endiselt toetust mitmepoolsele lähenemisele rahvusvahelises kaubanduses ja kutsub komisjoni üles toetama WTO praeguseid algatusi; nõuab tungivalt Hiina ühinemise hõlbustamist riigihankelepinguga; tunnistab vajadust saavutada pidevat edu kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimisel oluliste partneritega, eriti USAga; palub komisjonil suunata inimressursid ja poliitilised jõupingutused kolmandate riikidega, eelkõige strateegiliste partneritega peetavatesse kaubandusläbirääkimistesse, et saavutada märkimisväärne edasiminek tasakaalustatud lõpliku lepingu sõlmimiseks; palub, et komisjon kaasaks sellesse protsessi täiel määral parlamendi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu asjakohaste sätetega;

| 107. | kutsub komisjoni üles algatama parlamendi osalusel süvitsi mineva mõttetegevuse tulevase rahvusvahelise kaubanduse strateegia, sealhulgas WTO toimimise võimaliku reformi üle; rõhutab, et see hinnang peab võtma täiel määral arvesse mõju, mida praegune rahvusvahelise kaubanduse strateegia on avaldanud ELi majandusele; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni üles algatama parlamendi osalusel süvitsi mineva mõttetegevuse tulevase rahvusvahelise kaubanduse strateegia, sealhulgas WTO toimimise võimaliku reformi üle; rõhutab, et see hinnang peab võtma täiel määral arvesse mõju, mida praegune rahvusvahelise kaubanduse strateegia on avaldanud ELi majandusele;

o

o o

| 108. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

108.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Olukord Egiptuses

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon kriisi kohta Egiptuses (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Egiptuse relvajõudude ülemnõukogu esimehe kindral Abdul Fatah Khalil Al-Sisi 4. juuli 2013. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse relvajõudude ülemnõukogu esimehe kindral Abdul Fatah Khalil Al-Sisi 4. juuli 2013. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et oma 4. juuli 2013. aasta avalduses teatas relvajõudude ülemnõukogu põhiseaduse kehtivuse peatamisest, võimu üleminekust kõrgema konstitutsioonikohtu esimehele kuni presidendivalimiste ja seejärel parlamendivalimiste korraldamiseni ning rahvusliku koalitsioonivalitsuse ja põhiseaduse muutmisega tegeleva komitee moodustamiseni; arvestades, et ajutise presidendina nimetati ametisse Adly Mansour; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oma 4. juuli 2013. aasta avalduses teatas relvajõudude ülemnõukogu põhiseaduse kehtivuse peatamisest, võimu üleminekust kõrgema konstitutsioonikohtu esimehele kuni presidendivalimiste ja seejärel parlamendivalimiste korraldamiseni ning rahvusliku koalitsioonivalitsuse ja põhiseaduse muutmisega tegeleva komitee moodustamiseni; arvestades, et ajutise presidendina nimetati ametisse Adly Mansour;

| 1. | väljendab sügavat muret Egiptuses sõjaväelise sekkumise järel kujunenud olukorra pärast; rõhutab, et võim tuleks demokraatlikult valitud tsiviilorganitele üle anda nii kiiresti kui võimalik; väljendab põhimõttekindlat solidaarsust kõikide egiptlastega, kes peavad kalliks oma riigi demokraatlikke püüdlusi, ning nõuab, et pöördutaks kiiresti tagasi demokraatia juurde, sealhulgas viidaks läbi vabad ja õiglased presidendi- ja parlamendivalimised, kaasates sellesse protsessi kõik demokraatlikud jõud; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Egiptuses sõjaväelise sekkumise järel kujunenud olukorra pärast; rõhutab, et võim tuleks demokraatlikult valitud tsiviilorganitele üle anda nii kiiresti kui võimalik; väljendab põhimõttekindlat solidaarsust kõikide egiptlastega, kes peavad kalliks oma riigi demokraatlikke püüdlusi, ning nõuab, et pöördutaks kiiresti tagasi demokraatia juurde, sealhulgas viidaks läbi vabad ja õiglased presidendi- ja parlamendivalimised, kaasates sellesse protsessi kõik demokraatlikud jõud;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning Egiptuse parlamendile ja valitsusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning Egiptuse parlamendile ja valitsusele.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Olukord Djiboutis

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Djiboutis (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaali poolsaarel (1) ja 18. detsembri 1997. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Djiboutis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Somaali poolsaarel (1) ja 18. detsembri 1997. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Djiboutis (2),

| — | võttes arvesse Djibouti Vabariigis 22. veebruaril 2013. aastal toimunud parlamendivalimisi vaadelnud rahvusvaheliste valimisvaatlusmissioonide (Aafrika Liidust, Araabia Riikide Liigast, Islami Koostöö Organisatsioonist (OIC) ja Valitsustevahelisest Arenguametist (IGAD)) poolt 24. veebruaril 2013. aastal Djiboutis tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Djibouti Vabariigis 22. veebruaril 2013. aastal toimunud parlamendivalimisi vaadelnud rahvusvaheliste valimisvaatlusmissioonide (Aafrika Liidust, Araabia Riikide Liigast, Islami Koostöö Organisatsioonist (OIC) ja Valitsustevahelisest Arenguametist (IGAD)) poolt 24. veebruaril 2013. aastal Djiboutis tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Djibouti on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Djibouti on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud ja 22. juunil 2010. aastal läbi vaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud ja 22. juunil 2010. aastal läbi vaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 12. märtsil 2013. aastal tehtud avaldust parlamendivalimiste järgse olukorra kohta Djiboutis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 12. märtsil 2013. aastal tehtud avaldust parlamendivalimiste järgse olukorra kohta Djiboutis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Aafrika Sarve ülaosas ja Punase mere suudmes paiknemise tõttu on Djibouti oma strateegilise taristuga (sadamad ja vabatsoonid) oluline kogu piirkonna jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aafrika Sarve ülaosas ja Punase mere suudmes paiknemise tõttu on Djibouti oma strateegilise taristuga (sadamad ja vabatsoonid) oluline kogu piirkonna jaoks;

| B. | arvestades, et Djiboutil on olnud oluline roll piirkonnas piraatluse ja terrorismi vastu võitlemises; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Djiboutil on olnud oluline roll piirkonnas piraatluse ja terrorismi vastu võitlemises;

| C. | arvestades, et Djiboutis kehtis alates iseseisvuse saavutamisest 1977. aastal kuni 2003. aastani üheparteisüsteem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Djiboutis kehtis alates iseseisvuse saavutamisest 1977. aastal kuni 2003. aastani üheparteisüsteem;

| D. | arvestades, et riigis valitseb 22. veebruari 2013. aasta parlamendivalimistest saadik tõsine poliitiline kriis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riigis valitseb 22. veebruari 2013. aasta parlamendivalimistest saadik tõsine poliitiline kriis;

| E. | arvestades, et 1999. aastal võimule tulnud Ismail Omar Guelleh, kes valiti 2005. aastal 100 % häältega tagasi, on teatanud, et ta ei kandideeri uuesti 2016. aasta valimistel; arvestades, et president Guelleh valiti 2011. aasta aprillis tagasi ligi 80 % häältega valimistel, mida suur osa opositsiooni esindajatest boikoteeris, sest Djibouti parlament oli muutnud põhiseadust, et võimaldada president Guellehil uueks ametiajaks kandideerida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 1999. aastal võimule tulnud Ismail Omar Guelleh, kes valiti 2005. aastal 100 % häältega tagasi, on teatanud, et ta ei kandideeri uuesti 2016. aasta valimistel; arvestades, et president Guelleh valiti 2011. aasta aprillis tagasi ligi 80 % häältega valimistel, mida suur osa opositsiooni esindajatest boikoteeris, sest Djibouti parlament oli muutnud põhiseadust, et võimaldada president Guellehil uueks ametiajaks kandideerida;

| F. | arvestades, et esimest korda president Guellehi võimuletulekust saadik otsustasid opositsiooniparteid, lootuses, et demokraatlik pluralism võidab, osaleda 22. veebruari 2013. aasta parlamendivalimistel, pärast seda, kui oli kehtestatud uus, osaliselt proportsionaalne hääletussüsteem, mis võimaldab vähemusparteidel parlamendis kohti saada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esimest korda president Guellehi võimuletulekust saadik otsustasid opositsiooniparteid, lootuses, et demokraatlik pluralism võidab, osaleda 22. veebruari 2013. aasta parlamendivalimistel, pärast seda, kui oli kehtestatud uus, osaliselt proportsionaalne hääletussüsteem, mis võimaldab vähemusparteidel parlamendis kohti saada;

| G. | arvestades, et neid valimisi vaatlesid Aafrika Liidu, Araabia Riikide Liiga, Islami Koostöö Organisatsiooni ja Valitsustevahelise Arenguameti vaatlejad, kes jälgisid valimiste kulgu 154 valimisjaoskonnas ja 12 häältelugemiskeskuses ning teatasid, et valimised olid läbipaistvad ja et pettuse või valimiskasti ebaseadusliku hääletussedelitega täitmise juhtumeid ei tuvastatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et neid valimisi vaatlesid Aafrika Liidu, Araabia Riikide Liiga, Islami Koostöö Organisatsiooni ja Valitsustevahelise Arenguameti vaatlejad, kes jälgisid valimiste kulgu 154 valimisjaoskonnas ja 12 häältelugemiskeskuses ning teatasid, et valimised olid läbipaistvad ja et pettuse või valimiskasti ebaseadusliku hääletussedelitega täitmise juhtumeid ei tuvastatud;

| H. | arvestades, et vastavalt põhiseadusnõukogu teatatud tulemustele sai presidendi partei Union pour la Majorité Présidentielle (UMP) 68 % häältest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastavalt põhiseadusnõukogu teatatud tulemustele sai presidendi partei Union pour la Majorité Présidentielle (UMP) 68 % häältest;

| I. | arvestades, et opositsioon, kes sai esimest korda pärast riigi iseseisvuse saavutamist kohad parlamendis, väidab, et valimistel esines ulatuslikult pettust ja et valimised võitis opositsioon; arvestades, et põhiseadusnõukogu lükkas tagasi opositsiooni esitatud kaebuse valimistulemuste vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et opositsioon, kes sai esimest korda pärast riigi iseseisvuse saavutamist kohad parlamendis, väidab, et valimistel esines ulatuslikult pettust ja et valimised võitis opositsioon; arvestades, et põhiseadusnõukogu lükkas tagasi opositsiooni esitatud kaebuse valimistulemuste vastu;

| J. | arvestades, et opositsioon boikoteerib valimiste järel moodustatud parlamenti; arvestades, et ametivõimud on mõistnud hukka nn õiguspärase rahvusassamblee (ANL) moodustamise opositsiooni esindajate rühma poolt paralleelselt pärast vaidlusaluseid 2013. aasta veebruari valimisi moodustatud parlamendiga; arvestades, et ANLi president on opositsiooniparteide liidu Union pour le Salut National (USN) kandidaatide nimekirja esinumber Djibouti linna valimisringkonnas, Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et opositsioon boikoteerib valimiste järel moodustatud parlamenti; arvestades, et ametivõimud on mõistnud hukka nn õiguspärase rahvusassamblee (ANL) moodustamise opositsiooni esindajate rühma poolt paralleelselt pärast vaidlusaluseid 2013. aasta veebruari valimisi moodustatud parlamendiga; arvestades, et ANLi president on opositsiooniparteide liidu Union pour le Salut National (USN) kandidaatide nimekirja esinumber Djibouti linna valimisringkonnas, Ismail Guedi Hared;

| K. | arvestades, et 22. veebruaril 2013. aastal toimunud parlamendivalimiste tulemusi iga valimisjaoskonna kohta ei ole hoolimata ELi üleskutsetest senini avaldatud, mis tekitab pettusekahtlusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 22. veebruaril 2013. aastal toimunud parlamendivalimiste tulemusi iga valimisjaoskonna kohta ei ole hoolimata ELi üleskutsetest senini avaldatud, mis tekitab pettusekahtlusi;

| L. | arvestades, et Djibouti linna valimisringkonnas registreeritud valijate arv muutus iga kord, kui ametlikke tulemusi teatati; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Djibouti linna valimisringkonnas registreeritud valijate arv muutus iga kord, kui ametlikke tulemusi teatati;

| M. | arvestades, et parlamendivalimiste seaduslikkust vaidlustavate opositsiooniparteide meeleavalduste mahasurumisel ülemäärase jõu kasutamise tõttu sai teadete kohaselt korrakaitsejõudude tulistamise tõttu surma vähemalt kümme inimest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlamendivalimiste seaduslikkust vaidlustavate opositsiooniparteide meeleavalduste mahasurumisel ülemäärase jõu kasutamise tõttu sai teadete kohaselt korrakaitsejõudude tulistamise tõttu surma vähemalt kümme inimest;

| N. | arvestades, et opositsiooni meeleavaldajaid on massiliselt vahistatud; arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid on hoiatanud, et esineb kahtlasi surmajuhtumeid, piinamist ja kadumisi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et opositsiooni meeleavaldajaid on massiliselt vahistatud; arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid on hoiatanud, et esineb kahtlasi surmajuhtumeid, piinamist ja kadumisi;

| O. | arvestades, et 22. veebruari 2013. aasta valimistest saadik on pikemaks või lühemaks ajaks vangistatud väidetavalt üle tuhande opositsiooniliikme; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 22. veebruari 2013. aasta valimistest saadik on pikemaks või lühemaks ajaks vangistatud väidetavalt üle tuhande opositsiooniliikme;

| P. | arvestades, et praegu peetakse väidetavalt kinni ligi 60 poliitvangi; arvestades, et ametivõimud represseerivad pidevalt opositsiooni poliitilisi aktiviste; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et praegu peetakse väidetavalt kinni ligi 60 poliitvangi; arvestades, et ametivõimud represseerivad pidevalt opositsiooni poliitilisi aktiviste;

| Q. | arvestades, et enamiku opositsioonijuhtide ja paljude ajakirjanike vastu on esitatud süüdistused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamiku opositsioonijuhtide ja paljude ajakirjanike vastu on esitatud süüdistused;

| R. | arvestades, et ajakirjanik Mydaneh Abdallah Okiehi, kes on ühtlasi opositsiooniparteide liidu kõneisik, süüdistatakse politsei laimamises, kuna ta postitas sotsiaalvõrgustikku Facebook pildid represseerimise ohvriks langenud meeleavaldajatest; arvestades, et 26. juunil 2013. aastal suurendas apellatsioonikohus tema karistust 45 päevalt viiele kuule; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ajakirjanik Mydaneh Abdallah Okiehi, kes on ühtlasi opositsiooniparteide liidu kõneisik, süüdistatakse politsei laimamises, kuna ta postitas sotsiaalvõrgustikku Facebook pildid represseerimise ohvriks langenud meeleavaldajatest; arvestades, et 26. juunil 2013. aastal suurendas apellatsioonikohus tema karistust 45 päevalt viiele kuule;

| S. | arvestades, et 2013. aasta aprillis mõisteti kolmele opositsiooniparteide liidu USN juhile kaheaastane vanglakaristus koos kodaniku- ja tsiviilõigustest ilmajätmisega; arvestades, et nende edasikaebust käsitlev kohtuistung on edasi lükatud 25. novembrile 2013; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2013. aasta aprillis mõisteti kolmele opositsiooniparteide liidu USN juhile kaheaastane vanglakaristus koos kodaniku- ja tsiviilõigustest ilmajätmisega; arvestades, et nende edasikaebust käsitlev kohtuistung on edasi lükatud 25. novembrile 2013;

| T. | arvestades, et 4. märtsil 2013. aastal vahistati opositsiooniparteide liidu USN kõneisik Daher Ahmed Farah; arvestades, et talle esitati süüdistus mässule õhutamises pärast 2013. aasta veebruaris toimunud parlamendivalimisi; arvestades, et sama kohtuasja raames esitati süüdistus veel kahele isikule, kellest ühele määrati tingimisi vangistus ja teine mõisteti õigeks; arvestades, et 26. juunil 2013. aastal mõistis apellatsioonikohus Daher Ahmed Farahile kahekuulise reaalse vangistuse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 4. märtsil 2013. aastal vahistati opositsiooniparteide liidu USN kõneisik Daher Ahmed Farah; arvestades, et talle esitati süüdistus mässule õhutamises pärast 2013. aasta veebruaris toimunud parlamendivalimisi; arvestades, et sama kohtuasja raames esitati süüdistus veel kahele isikule, kellest ühele määrati tingimisi vangistus ja teine mõisteti õigeks; arvestades, et 26. juunil 2013. aastal mõistis apellatsioonikohus Daher Ahmed Farahile kahekuulise reaalse vangistuse;

| U. | arvestades, et Djibouti vanglates valitsevad äärmiselt murettekitavad kinnipidamistingimused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Djibouti vanglates valitsevad äärmiselt murettekitavad kinnipidamistingimused;

| V. | arvestades, et 1992. aasta põhiseaduses tunnustatakse põhivabadusi ja hea valitsemistava põhimõtteid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 1992. aasta põhiseaduses tunnustatakse põhivabadusi ja hea valitsemistava põhimõtteid;

| W. | arvestades, et põhiseaduse artiklis 10 on sätestatud, et menetluse kõikides etappides on tagatud õigus kaitsele, sh õigus kasutada vabalt valitud advokaadi teenuseid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et põhiseaduse artiklis 10 on sätestatud, et menetluse kõikides etappides on tagatud õigus kaitsele, sh õigus kasutada vabalt valitud advokaadi teenuseid;

| X. | arvestades, et Djibouti on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Djibouti on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik;

| Y. | arvestades, et Djibouti naised kannatavad vägivalla mitmesuguste vormide all, sh vägistamine, naiste suguelundite moonutamine, perevägivald, seksuaalne ahistamine ja varajane abielu, millel on ulatuslik negatiivne mõju naiste füüsilisele ja psüühilisele heaolule; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Djibouti naised kannatavad vägivalla mitmesuguste vormide all, sh vägistamine, naiste suguelundite moonutamine, perevägivald, seksuaalne ahistamine ja varajane abielu, millel on ulatuslik negatiivne mõju naiste füüsilisele ja psüühilisele heaolule;

| Z. | arvestades, et Djibouti on Piirideta Ajakirjanike koostatavas järjestuses maailma riikide ajakirjandusvabaduse kohta 2013. aasta indeksi järgi 179 riigi seas 167. kohal; arvestades, et välisriikide ajakirjanikele kehtib Djiboutis sissesõidukeeld ning seetõttu on riigis toimuva kohta raske saada usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Djibouti on Piirideta Ajakirjanike koostatavas järjestuses maailma riikide ajakirjandusvabaduse kohta 2013. aasta indeksi järgi 179 riigi seas 167. kohal; arvestades, et välisriikide ajakirjanikele kehtib Djiboutis sissesõidukeeld ning seetõttu on riigis toimuva kohta raske saada usaldusväärset teavet;

| AA. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2012. aasta märtsi hinnangu kohaselt vajas Djiboutis toiduabi 180 000 inimest; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2012. aasta märtsi hinnangu kohaselt vajas Djiboutis toiduabi 180 000 inimest;

| AB. | arvestades, et viimase 20 aasta jooksul on Euroopa Liit ja liikmesriigid olnud Djibouti peamised rahalised toetajad; arvestades, et USA, Jaapani ja Prantsusmaa makstav tasu sõjaväebaaside kasutamise eest on sissetulekuallikas, mis tagab Djibouti pideva arengu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et viimase 20 aasta jooksul on Euroopa Liit ja liikmesriigid olnud Djibouti peamised rahalised toetajad; arvestades, et USA, Jaapani ja Prantsusmaa makstav tasu sõjaväebaaside kasutamise eest on sissetulekuallikas, mis tagab Djibouti pideva arengu;

| AC. | arvestades, et inimõiguste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtete austamine on AKV–ELi partnerluse alus ja Cotonou lepingu oluline osa; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et inimõiguste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtete austamine on AKV–ELi partnerluse alus ja Cotonou lepingu oluline osa;

| 1. | väljendab sügavat muret Djiboutis pärast 22. veebruari 2013. aasta parlamendivalimisi valitseva olukorra ja pingelise poliitilise õhkkonna pärast; on eriti mures teadete pärast, mille kohaselt toimub opositsiooniliikmete massiline vahistamine, valimiste käigus toimunud eeskirjade eiramise vastu toimuvate meeleavalduste mahasurumine ja meediavabaduse piiramine; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Djiboutis pärast 22. veebruari 2013. aasta parlamendivalimisi valitseva olukorra ja pingelise poliitilise õhkkonna pärast; on eriti mures teadete pärast, mille kohaselt toimub opositsiooniliikmete massiline vahistamine, valimiste käigus toimunud eeskirjade eiramise vastu toimuvate meeleavalduste mahasurumine ja meediavabaduse piiramine;

| 2. | palub Djibouti ametivõimudel lõpetada poliitiliste vastaste represseerimine ja vabastada kõik poliitilistel põhjustel kinnipeetavad; |
| --- | --- |

2.

palub Djibouti ametivõimudel lõpetada poliitiliste vastaste represseerimine ja vabastada kõik poliitilistel põhjustel kinnipeetavad;

| 3. | palub Djibouti ametivõimudel tagada Djibouti poolt allkirjastatud riiklikes kokkulepetes ja rahvusvahelistes lepingutes tunnustatud inimõiguste austamine ning kindlustada kodaniku- ja poliitilised õigused ja vabadused, sh õigus rahumeelselt meelt avaldada ja ajakirjandusvabadus; |
| --- | --- |

3.

palub Djibouti ametivõimudel tagada Djibouti poolt allkirjastatud riiklikes kokkulepetes ja rahvusvahelistes lepingutes tunnustatud inimõiguste austamine ning kindlustada kodaniku- ja poliitilised õigused ja vabadused, sh õigus rahumeelselt meelt avaldada ja ajakirjandusvabadus;

| 4. | mõistab teravalt hukka naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla ning juhib tähelepanu asjaolule, et Djibouti valitsus vastutab karistamatuse lõpetamise ja naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla toimepanijate vastutusele võtmise eest; |
| --- | --- |

4.

mõistab teravalt hukka naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla ning juhib tähelepanu asjaolule, et Djibouti valitsus vastutab karistamatuse lõpetamise ja naiste vastu suunatud seksuaalse vägivalla toimepanijate vastutusele võtmise eest;

| 5. | nõuab, et austataks õigust kaitsele, eelkõige süüdistatud isikute õigust kasutada vabalt valitud advokaadi teenuseid kogu nende vastu algatatud kohtumenetluse vältel; palub ametivõimudel lubada kinnipeetud isikute perekonnaliikmetel tuua neile materiaalset abi, eriti ravimeid; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et austataks õigust kaitsele, eelkõige süüdistatud isikute õigust kasutada vabalt valitud advokaadi teenuseid kogu nende vastu algatatud kohtumenetluse vältel; palub ametivõimudel lubada kinnipeetud isikute perekonnaliikmetel tuua neile materiaalset abi, eriti ravimeid;

| 6. | kutsub Djibouti valitsust üles koos valimistulemused kinnitanud institutsioonide, eelkõige Aafrika Liidu abiga algatama opositsiooniga peetava poliitilise arutelu protsessi kooskõlas riigipea tehtud avaldusega 27. juunil 2013. aastal Djibouti iseseisvuse aastapäeva tähistamisel; palub Euroopa Liidul toetada piirkondlike organisatsioonide tööd ja aidata kaasa jõupingutustele, et leida valitsevale kriisile poliitiline lahendus; |
| --- | --- |

6.

kutsub Djibouti valitsust üles koos valimistulemused kinnitanud institutsioonide, eelkõige Aafrika Liidu abiga algatama opositsiooniga peetava poliitilise arutelu protsessi kooskõlas riigipea tehtud avaldusega 27. juunil 2013. aastal Djibouti iseseisvuse aastapäeva tähistamisel; palub Euroopa Liidul toetada piirkondlike organisatsioonide tööd ja aidata kaasa jõupingutustele, et leida valitsevale kriisile poliitiline lahendus;

| 7. | nõuab viivitamata kohtuliku uurimise algatamist, et saada selgust politsei ja sõjaväe tegutsemise kohta meeleavalduste ajal ning karistada inimõiguste rikkumiste toimepanijaid; |
| --- | --- |

7.

nõuab viivitamata kohtuliku uurimise algatamist, et saada selgust politsei ja sõjaväe tegutsemise kohta meeleavalduste ajal ning karistada inimõiguste rikkumiste toimepanijaid;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 22. veebruari 2013. aasta valimised möödusid rahumeelselt, nagu märkisid mitmed rahvusvahelise üldsuse esindajad, sh liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning Djiboutisse saadetud nelja valmisvaatlusmissiooni juhid; tunneb heameelt Djibouti rahva ja kõikide parteide soovi üle panustada oma riigi tulevikku, mis väljendus valimistel osalemise kaudu; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 22. veebruari 2013. aasta valimised möödusid rahumeelselt, nagu märkisid mitmed rahvusvahelise üldsuse esindajad, sh liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning Djiboutisse saadetud nelja valmisvaatlusmissiooni juhid; tunneb heameelt Djibouti rahva ja kõikide parteide soovi üle panustada oma riigi tulevikku, mis väljendus valimistel osalemise kaudu;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 22. veebruaril 2013. aastal toimunud valimistel said esimest korda pärast Djibouti iseseisvuse saavutamist 1977. aastal osaleda opositsioonijõud, st Union pour le Salut National (USN); |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 22. veebruaril 2013. aastal toimunud valimistel said esimest korda pärast Djibouti iseseisvuse saavutamist 1977. aastal osaleda opositsioonijõud, st Union pour le Salut National (USN);

| 10. | kordab veel kord Euroopa Liidu nõudmist avalikustada 22. veebruari 2013. aasta valimiste tulemused kõikide valimisjaoskondade kaupa; |
| --- | --- |

10.

kordab veel kord Euroopa Liidu nõudmist avalikustada 22. veebruari 2013. aasta valimiste tulemused kõikide valimisjaoskondade kaupa;

| 11. | kutsub kõiki Djibouti poliitilisi jõude üles austama õigusriigi põhimõtet, sh õigust rahumeelselt meelt avaldada, ning hoiduma vägivallast ja repressiivmeetmetest; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki Djibouti poliitilisi jõude üles austama õigusriigi põhimõtet, sh õigust rahumeelselt meelt avaldada, ning hoiduma vägivallast ja repressiivmeetmetest;

| 12. | kinnitab oma tahet jälgida tähelepanelikult olukorda Djiboutis ning võtta piiravaid meetmeid, juhul kui rikutakse Cotonou lepingut (2000) ja eriti selle artikleid 8 ja 9; palub ka komisjonil olukorda Djiboutis tähelepanelikult jälgida; |
| --- | --- |

12.

kinnitab oma tahet jälgida tähelepanelikult olukorda Djiboutis ning võtta piiravaid meetmeid, juhul kui rikutakse Cotonou lepingut (2000) ja eriti selle artikleid 8 ja 9; palub ka komisjonil olukorda Djiboutis tähelepanelikult jälgida;

| 13. | ergutab Euroopa välisteenistust, komisjoni ja nende partnereid tegema Djiboutiga koostööd pikaajalise poliitilise reformi valdkonnas, mida peaks eriti hõlbustama juba olemasolevad tugevad sidemed, arvestades, et Djiboutil on olnud otsustavalt tähtis osa piirkonnas toimuvas terrorismivastases võitluses ning ta on sõjaväebaaside asukoht; |
| --- | --- |

13.

ergutab Euroopa välisteenistust, komisjoni ja nende partnereid tegema Djiboutiga koostööd pikaajalise poliitilise reformi valdkonnas, mida peaks eriti hõlbustama juba olemasolevad tugevad sidemed, arvestades, et Djiboutil on olnud otsustavalt tähtis osa piirkonnas toimuvas terrorismivastases võitluses ning ta on sõjaväebaaside asukoht;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Djibouti valitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele, Valitsustevahelisele Arenguametile, Araabia Riikide Liigale, Islami Koostöö Organisatsioonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Djibouti valitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele, Valitsustevahelisele Arenguametile, Araabia Riikide Liigale, Islami Koostöö Organisatsioonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele.

---

(1)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 102.

(2)  EÜT C 14, 19.1.1998, lk 207.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Olukord Nigeerias

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon olukorra kohta Nigeerias (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (1), 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (2), 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (3) ning 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nigeerias (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (1), 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (2), 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (3) ning 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nigeerias (4),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 22. jaanuari 2012. aasta avaldust Kano pommirünnakute kohta, 11. märtsi 2013. aasta avaldust pantvangide tapmise kohta, 2. juuni 2013. aasta avaldust Nigeeria seaduse kohta, millega kuulutatakse kuriteoks samasooliste isikute vahelised suhted ja abielud ning 25. juuni 2013. aasta avaldust hukkamiste kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 22. jaanuari 2012. aasta avaldust Kano pommirünnakute kohta, 11. märtsi 2013. aasta avaldust pantvangide tapmise kohta, 2. juuni 2013. aasta avaldust Nigeeria seaduse kohta, millega kuulutatakse kuriteoks samasooliste isikute vahelised suhted ja abielud ning 25. juuni 2013. aasta avaldust hukkamiste kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse 2013. aasta märtsis Abujas toimunud ELi ja Nigeeria inimõiguste alast dialoogi ning 16. mail 2013 Brüsselis toimunud Nigeeria ja ELi ministrite kohtumist, millel räägiti vajadusest arvestada, et terrorismivastaste abinõude käigus hukkuvad tsiviilisikud ja purustatakse avalikku infrastruktuuri, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta märtsis Abujas toimunud ELi ja Nigeeria inimõiguste alast dialoogi ning 16. mail 2013 Brüsselis toimunud Nigeeria ja ELi ministrite kohtumist, millel räägiti vajadusest arvestada, et terrorismivastaste abinõude käigus hukkuvad tsiviilisikud ja purustatakse avalikku infrastruktuuri,

| — | võttes arvesse 2013. aasta mais Taanis Horsensis toimunud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kohtumise resolutsiooni olukorra kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta mais Taanis Horsensis toimunud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kohtumise resolutsiooni olukorra kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu suuniseid homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste kõigi inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu suuniseid homo-, bi- ja transseksuaalsete inimeste kõigi inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks,

| — | võttes arvesse 2000. aasta Cotonou lepingut ning selle 2005. ja 2010. aasta muudetud versioone (millest viimase ratifitseeris Nigeeria 27. septembril 2010), eriti selle artikleid 8 ja 9 poliitilise dialoogi ning inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta Cotonou lepingut ning selle 2005. ja 2010. aasta muudetud versioone (millest viimase ratifitseeris Nigeeria 27. septembril 2010), eriti selle artikleid 8 ja 9 poliitilise dialoogi ning inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 16. mai 2013. aasta avaldust jätkuva vägivalla ja halveneva julgeolekuolukorra kohta Nigeeria kirdeosas ning tema 22. aprilli 2013. aasta avaldust sõjaväe ja mässuliste rühmituse Boko Haram vaheliste kokkupõrgete ajal tapetud arvukate tsiviilisikute ja hävitatud kodude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 16. mai 2013. aasta avaldust jätkuva vägivalla ja halveneva julgeolekuolukorra kohta Nigeeria kirdeosas ning tema 22. aprilli 2013. aasta avaldust sõjaväe ja mässuliste rühmituse Boko Haram vaheliste kokkupõrgete ajal tapetud arvukate tsiviilisikute ja hävitatud kodude kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 3. mai 2013. aasta avaldust vastuseks 2013. aasta aprillis toimunud ägedatele kokkupõrgetele, milles tuletati Nigeeria julgeolekujõududele meelde vajadust austada inimõigusi ning mitte kasutada oma operatsioonidel liigset jõudu, ning tema 17. mai 2013. aasta avaldust, mille kohaselt Boko Harami liikmetele võidakse esitada süüdistused sõjakuritegudes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 3. mai 2013. aasta avaldust vastuseks 2013. aasta aprillis toimunud ägedatele kokkupõrgetele, milles tuletati Nigeeria julgeolekujõududele meelde vajadust austada inimõigusi ning mitte kasutada oma operatsioonidel liigset jõudu, ning tema 17. mai 2013. aasta avaldust, mille kohaselt Boko Harami liikmetele võidakse esitada süüdistused sõjakuritegudes,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. detsembri 2011. aasta avaldust terroristliku sekti Boko Haram rünnakute kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 27. detsembri 2011. aasta avaldust terroristliku sekti Boko Haram rünnakute kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse G8 välisministrite 12. aprilli 2012. aasta avaldust jätkuva vägivalla kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G8 välisministrite 12. aprilli 2012. aasta avaldust jätkuva vägivalla kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 16. mail 2003, ning konventsiooni lisaprotokolli, mille Nigeeria ratifitseeris 22. detsembril 2008, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris 16. mail 2003, ning konventsiooni lisaprotokolli, mille Nigeeria ratifitseeris 22. detsembril 2008,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekuvoliniku Lamamra Ramtane 14. juuli 2012. aasta avaldust, milles ta mõistis hukka Boko Harami teod ja inimõiguste rikkumised, tungivalt nõudis, et rahvusvaheline üldsus aitaks Nigeerial sellele terroristlikule sektile vastu seista ning rõhutas, millist ohtu see kujutab piirkonna ja rahvusvahelisele julgeolekule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekuvoliniku Lamamra Ramtane 14. juuli 2012. aasta avaldust, milles ta mõistis hukka Boko Harami teod ja inimõiguste rikkumised, tungivalt nõudis, et rahvusvaheline üldsus aitaks Nigeerial sellele terroristlikule sektile vastu seista ning rõhutas, millist ohtu see kujutab piirkonna ja rahvusvahelisele julgeolekule,

| — | võttes arvesse 24. juunil 2013 Kamerunis Yaoundés toimunud Guinea lahe piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide mereohutuse ja merejulgeoleku teemalist tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2013 Kamerunis Yaoundés toimunud Guinea lahe piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide mereohutuse ja merejulgeoleku teemalist tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 29. mail 1999 vastu võetud Nigeeria Föderatiivse Vabariigi põhiseadust, eriti selle IV peatüki sätteid põhiõiguste kaitse kohta, mille hulka kuuluvad õigus elule, õigus õiglasele ärakuulamisele, õigus inimväärikusele ning sõna-, ajakirjandus-, mõtte-, südametunnistuse ja usuvabaduse kaitse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. mail 1999 vastu võetud Nigeeria Föderatiivse Vabariigi põhiseadust, eriti selle IV peatüki sätteid põhiõiguste kaitse kohta, mille hulka kuuluvad õigus elule, õigus õiglasele ärakuulamisele, õigus inimväärikusele ning sõna-, ajakirjandus-, mõtte-, südametunnistuse ja usuvabaduse kaitse,

| — | võttes arvesse Nigeeria poolt 20. juunil 1961 ratifitseeritud Genfi konventsiooni artiklit 3 ja selle konventsiooni protokolli nr 2, mille Nigeeria ratifitseeris 10. oktoobril 1988, milles mõlemas sätestatakse muude kui rahvusvaheliste relvakonfliktide korral kohaldatav rahvusvaheline õigus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria poolt 20. juunil 1961 ratifitseeritud Genfi konventsiooni artiklit 3 ja selle konventsiooni protokolli nr 2, mille Nigeeria ratifitseeris 10. oktoobril 1988, milles mõlemas sätestatakse muude kui rahvusvaheliste relvakonfliktide korral kohaldatav rahvusvaheline õigus,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 14. ja 15. mail 2013 kuulutas Nigeeria president Goodluck Jonathan vastuseks Boko Harami tegevusele Borno, Yobe ja Adamawa osariigis välja erakorralise olukorra ning mobiliseeris täiendavaid relvajõude; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 14. ja 15. mail 2013 kuulutas Nigeeria president Goodluck Jonathan vastuseks Boko Harami tegevusele Borno, Yobe ja Adamawa osariigis välja erakorralise olukorra ning mobiliseeris täiendavaid relvajõude;

| B. | arvestades, et 2013. aasta aprillis purustati Nigeeria sõjaväe ja Boko Harami võitlejate vahelistes lahingutes Baga linn, mis kogukonna liidrite teatel tähendas tuhandete kodude hävitamist ja sadade tsiviilisikute surma; arvestades, et Nigeeria inimõiguste komisjoni sõltumatu uurimine Baga tapmiste kohta viiakse lõpule juuli lõpuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2013. aasta aprillis purustati Nigeeria sõjaväe ja Boko Harami võitlejate vahelistes lahingutes Baga linn, mis kogukonna liidrite teatel tähendas tuhandete kodude hävitamist ja sadade tsiviilisikute surma; arvestades, et Nigeeria inimõiguste komisjoni sõltumatu uurimine Baga tapmiste kohta viiakse lõpule juuli lõpuks;

| C. | arvestades, et föderaalvalitsus kohaldab Boko Harami suhtes 2011. aasta terrorismivastast seadust, mis võimaldab anda kohtu alla igaühe, kes seda rühmitust toetab või on sellega seotud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et föderaalvalitsus kohaldab Boko Harami suhtes 2011. aasta terrorismivastast seadust, mis võimaldab anda kohtu alla igaühe, kes seda rühmitust toetab või on sellega seotud;

| D. | arvestades, et Boko Haram on 2009. aastast saadik olnud süüdi 4 000 inimese surmas; arvestades, et sel aastal on enam kui 80 Boko Haramiga (keda Ühendriikide ühes hiljutises aruandes loetakse maailma teiseks kõige enam surma külvavaks terrorirühmituseks) seostatud rünnakus juba tapetud üle 700 nigeerlase; arvestades, et Boko Harami sidemed Al-Qaida Magribi haruga (AQIM – Al-Qaida in the Islamic Maghreb) ohustavad tõsiselt rahu ja julgeolekut Saheli piirkonnas ja kogu Lääne-Aafrikas; arvestades, et Boko Harami sihtmärgiks on jätkuvalt riigi- ja julgeolekutöötajad, nagu näiteks tema 7. mai 2013. aasta rünnakus Bama vanglale, mille käigus tapeti 55 inimest ja vabastati 105 kinnipeetavat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Boko Haram on 2009. aastast saadik olnud süüdi 4 000 inimese surmas; arvestades, et sel aastal on enam kui 80 Boko Haramiga (keda Ühendriikide ühes hiljutises aruandes loetakse maailma teiseks kõige enam surma külvavaks terrorirühmituseks) seostatud rünnakus juba tapetud üle 700 nigeerlase; arvestades, et Boko Harami sidemed Al-Qaida Magribi haruga (AQIM – Al-Qaida in the Islamic Maghreb) ohustavad tõsiselt rahu ja julgeolekut Saheli piirkonnas ja kogu Lääne-Aafrikas; arvestades, et Boko Harami sihtmärgiks on jätkuvalt riigi- ja julgeolekutöötajad, nagu näiteks tema 7. mai 2013. aasta rünnakus Bama vanglale, mille käigus tapeti 55 inimest ja vabastati 105 kinnipeetavat;

| E. | arvestades, et Human Rights Watch, Amnesty International, Freedom House ja teised inimõigusorganisatsioonid on dokumenteerinud Boko Harami seotuse rünnakutega politseijaoskondadele, sõjaväerajatistele, kirikutele, koolidele, pankadele ja põllumajanditele; arvestades, et Boko Haram on laiendanud tsiviilisikute ründamist, nii näiteks rünnati 16. ja 17. juunil 2013 Borno ja Yobe osariigis kaht keskkooli ning tapeti 16 õpilast ja kaks õpetajat; arvestades, et sellised rünnakud on sundinud tuhandeid koolilapsi ametlikust kooliharidusest loobuma; arvestades, et tsiviilisikute ähvardamine on sundinud 19 000 põllumeest oma majapidamistest põgenema ja põllud maha jätma, mille tagajärjel kahaneb põllumajanduse tootlikkus ja tekib toidupuudus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Human Rights Watch, Amnesty International, Freedom House ja teised inimõigusorganisatsioonid on dokumenteerinud Boko Harami seotuse rünnakutega politseijaoskondadele, sõjaväerajatistele, kirikutele, koolidele, pankadele ja põllumajanditele; arvestades, et Boko Haram on laiendanud tsiviilisikute ründamist, nii näiteks rünnati 16. ja 17. juunil 2013 Borno ja Yobe osariigis kaht keskkooli ning tapeti 16 õpilast ja kaks õpetajat; arvestades, et sellised rünnakud on sundinud tuhandeid koolilapsi ametlikust kooliharidusest loobuma; arvestades, et tsiviilisikute ähvardamine on sundinud 19 000 põllumeest oma majapidamistest põgenema ja põllud maha jätma, mille tagajärjel kahaneb põllumajanduse tootlikkus ja tekib toidupuudus;

| F. | rõhutades oma kasvavat muret Boko Harami otsuse pärast röövida oma vägivaldse sissisõja käigus naisi ja lapsi; arvestades, et mässajad on Nigeerias rünnanud, röövinud ja tapnud ka võõrtöötajaid; |
| --- | --- |

F.

rõhutades oma kasvavat muret Boko Harami otsuse pärast röövida oma vägivaldse sissisõja käigus naisi ja lapsi; arvestades, et mässajad on Nigeerias rünnanud, röövinud ja tapnud ka võõrtöötajaid;

| G. | arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvolinik on hoiatanud põgenikekriisi eest; arvestades, et viimaste nädalate jooksul on umbes 6000 nigeerlast saabunud Nigerisse ning 11.–13. juunil 2013 ületasid umbes 3000 nigeerlast Kameruni piiri; arvestades, et põgenikud ületavad ka Tšaadi piiri; arvestades, et selline ümberasumine koormab kohalikke nappe vee- ja toiduvarusid, eriti Nigeris, kus ollakse aastaid kestnud põua tõttu niigi hädas toidupuudusega; arvestades, et ükski Nigeeria naaberriik ei ole võimeline võtma vastu neid inimmasse, kes võivad minna liikvele massilisest vägivallast tingitud täiemahulise humanitaarkatastroofi korral; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvolinik on hoiatanud põgenikekriisi eest; arvestades, et viimaste nädalate jooksul on umbes 6000 nigeerlast saabunud Nigerisse ning 11.–13. juunil 2013 ületasid umbes 3000 nigeerlast Kameruni piiri; arvestades, et põgenikud ületavad ka Tšaadi piiri; arvestades, et selline ümberasumine koormab kohalikke nappe vee- ja toiduvarusid, eriti Nigeris, kus ollakse aastaid kestnud põua tõttu niigi hädas toidupuudusega; arvestades, et ükski Nigeeria naaberriik ei ole võimeline võtma vastu neid inimmasse, kes võivad minna liikvele massilisest vägivallast tingitud täiemahulise humanitaarkatastroofi korral;

| H. | arvestades, et Boko Haram ründab jätkuvalt kristlasi, mõõdukaid moslemeid ja teisi usurühmitusi ning ajab neid riigi peamiselt moslemi elanikkonnaga põhjaosast välja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Boko Haram ründab jätkuvalt kristlasi, mõõdukaid moslemeid ja teisi usurühmitusi ning ajab neid riigi peamiselt moslemi elanikkonnaga põhjaosast välja;

| I. | arvestades, et vastuseks Boko Harami vägivallale on Nigeeria politsei ja sõjavägi kinni võtnud ja kohtuta hukanud arvukalt selle rühmituse liikmeks peetavaid isikuid, peamiselt noori mehi põhjapoolsetest küladest; arvestades, et paljusid vahistatuid on kinni peetud täielikus eraldatuses, ilma süüdistust esitamata või kohtu alla andmata, mõnel puhul ebainimlikes tingimustes, mõningaid neist on füüsiliselt väärkoheldud ning teised on vangistuses surnud või kaduma jäänud; arvestades, et Nigeeria valitsus ja sõjaväejuhid on esitanud ebausutavaid hinnanguid hukkunud tsiviilisikute ja purustatud kodude kohta; arvestades, et Human Rights Watchi, Freedom House’i ja teiste inimõigusorganisatsioonide teatel on Nigeeria jõudude tegevus viimastel kuudel muutunud järjest julmemaks ja valimatumaks, mis on pannud eelkõige tsiviilisikud ebaproportsionaalsel määral kannatama vaenupoolte vahelise vägivalla all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastuseks Boko Harami vägivallale on Nigeeria politsei ja sõjavägi kinni võtnud ja kohtuta hukanud arvukalt selle rühmituse liikmeks peetavaid isikuid, peamiselt noori mehi põhjapoolsetest küladest; arvestades, et paljusid vahistatuid on kinni peetud täielikus eraldatuses, ilma süüdistust esitamata või kohtu alla andmata, mõnel puhul ebainimlikes tingimustes, mõningaid neist on füüsiliselt väärkoheldud ning teised on vangistuses surnud või kaduma jäänud; arvestades, et Nigeeria valitsus ja sõjaväejuhid on esitanud ebausutavaid hinnanguid hukkunud tsiviilisikute ja purustatud kodude kohta; arvestades, et Human Rights Watchi, Freedom House’i ja teiste inimõigusorganisatsioonide teatel on Nigeeria jõudude tegevus viimastel kuudel muutunud järjest julmemaks ja valimatumaks, mis on pannud eelkõige tsiviilisikud ebaproportsionaalsel määral kannatama vaenupoolte vahelise vägivalla all;

| J. | arvestades, et isikuid, kes teatavad toimuvast Nigeeria võimude suhtes kriitilisel toonil, ähvardatakse vahistamisega, neid hirmutatakse, rünnatakse ja koguni tapetakse, ning sellised teod seavad ohtu sõna- ja ajakirjandusvabaduse; arvestades, et Boko Haram on korduvalt ähvardanud rünnata nende tegevust negatiivselt kajastavaid meediaväljaandeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et isikuid, kes teatavad toimuvast Nigeeria võimude suhtes kriitilisel toonil, ähvardatakse vahistamisega, neid hirmutatakse, rünnatakse ja koguni tapetakse, ning sellised teod seavad ohtu sõna- ja ajakirjandusvabaduse; arvestades, et Boko Haram on korduvalt ähvardanud rünnata nende tegevust negatiivselt kajastavaid meediaväljaandeid;

| K. | arvestades, et pärast eriolukorra väljakuulutamist on kirdeosariikide suured piirkonnad olnud abiorganisatsioonidele, ajakirjanikele ja reporteritele suletud; arvestades, et valitsus on mitmes piirkonnas blokeerinud mobiilsideteenused, et takistada mässuliste omavahelist suhtlemist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast eriolukorra väljakuulutamist on kirdeosariikide suured piirkonnad olnud abiorganisatsioonidele, ajakirjanikele ja reporteritele suletud; arvestades, et valitsus on mitmes piirkonnas blokeerinud mobiilsideteenused, et takistada mässuliste omavahelist suhtlemist;

| L. | arvestades, et hiljaaegu katkestas Nigeeria valitsus väljakuulutatud seitsmeaastase moratooriumi surmanuhtlustele sellega, et hukkas Edo osariigis neli vangi, kes olid Nigeeriat valitsenud sõjaväelise diktatuuri ajal surma mõistetud; arvestades, et 26. juunil 2013 kutsus Christof Heyns, ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal, Nigeeria ametivõime üles viienda vangi lähiajaks kavandatud hukkamist edasi lükkama; arvestades, et inimõigusorganisatsioonide teatel mõisteti 2012. aastal Nigeerias 56 inimest surma ja teadete kohaselt ootab umbes tuhat isikut surmaotsuse täideviimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hiljaaegu katkestas Nigeeria valitsus väljakuulutatud seitsmeaastase moratooriumi surmanuhtlustele sellega, et hukkas Edo osariigis neli vangi, kes olid Nigeeriat valitsenud sõjaväelise diktatuuri ajal surma mõistetud; arvestades, et 26. juunil 2013 kutsus Christof Heyns, ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste alal, Nigeeria ametivõime üles viienda vangi lähiajaks kavandatud hukkamist edasi lükkama; arvestades, et inimõigusorganisatsioonide teatel mõisteti 2012. aastal Nigeerias 56 inimest surma ja teadete kohaselt ootab umbes tuhat isikut surmaotsuse täideviimist;

| M. | arvestades, Nigeeria esindajatekoda võttis 30. mail 2013 vastu samasooliste abielu keelava seaduse, millega nähakse ette 14-aastane vanglakaristus igaühele, kes abiellub või on abielus samast soost isikuga, ja seda ei kohaldata ainult nigeerlaste vaid ka turistide, võõrtöötajate ja diplomaatide suhtes, ning nähakse ette 10-aastane karistus homo-, bi-, trans- ja interseksuaale toetavate sotsiaalsete kontaktpunktide ja vabaühenduste registreerimise või tegevuses hoidmise eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, Nigeeria esindajatekoda võttis 30. mail 2013 vastu samasooliste abielu keelava seaduse, millega nähakse ette 14-aastane vanglakaristus igaühele, kes abiellub või on abielus samast soost isikuga, ja seda ei kohaldata ainult nigeerlaste vaid ka turistide, võõrtöötajate ja diplomaatide suhtes, ning nähakse ette 10-aastane karistus homo-, bi-, trans- ja interseksuaale toetavate sotsiaalsete kontaktpunktide ja vabaühenduste registreerimise või tegevuses hoidmise eest;

| N. | arvestades, et Nigeeria probleemid tulenevad majandusliku arengu puudumisest ning pingete aluseks on aastakümneid kestnud vaen kohalike elanikerühmade vahel, kellest enamik on kristlased ja animistid, kes võistlevad riigi hausakeelsest islamistlikust põhjaosast pärit migrantide ja asunikega viljakate põllumaade pärast; arvestades, et konfliktide teravnemisele aitavad kaasa kliimamuutus ja kõrbealade laienemine; arvestades, et ägenevad relvakokkupõrked ning püsivad sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid soodustavad tõenäoliselt äärmusluse tõusu, sealhulgas Boko Harami taoliste fundamentalistlike islamirühmituste manipuleerimist ja värbamistegevust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Nigeeria probleemid tulenevad majandusliku arengu puudumisest ning pingete aluseks on aastakümneid kestnud vaen kohalike elanikerühmade vahel, kellest enamik on kristlased ja animistid, kes võistlevad riigi hausakeelsest islamistlikust põhjaosast pärit migrantide ja asunikega viljakate põllumaade pärast; arvestades, et konfliktide teravnemisele aitavad kaasa kliimamuutus ja kõrbealade laienemine; arvestades, et ägenevad relvakokkupõrked ning püsivad sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid soodustavad tõenäoliselt äärmusluse tõusu, sealhulgas Boko Harami taoliste fundamentalistlike islamirühmituste manipuleerimist ja värbamistegevust;

| O. | arvestades, et EL on Nigeeria suurim rahaline toetaja; arvestades, et Euroopa Komisjon ja Nigeeria föderaalvalitsus kirjutasid 12. novembril 2009. aastal alla Euroopa Ühenduse ja Nigeeria vahelisele riigistrateegia dokumendile ja aastaid 2008–2013 hõlmavale riigi suundprogrammile, mille alusel EL rahastab muu hulgas rahu, julgeoleku ja inimõiguste tagamisele suunatud projekte; arvestades, et ELi Nigeeriale osutatava abi kogumaht on sel perioodil 700 miljonit eurot ja osa sellest on ära kasutatud Nigeeria põhjaosa üha probleemsemaks muutuva julgeolekuolukorra reguleerimiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on Nigeeria suurim rahaline toetaja; arvestades, et Euroopa Komisjon ja Nigeeria föderaalvalitsus kirjutasid 12. novembril 2009. aastal alla Euroopa Ühenduse ja Nigeeria vahelisele riigistrateegia dokumendile ja aastaid 2008–2013 hõlmavale riigi suundprogrammile, mille alusel EL rahastab muu hulgas rahu, julgeoleku ja inimõiguste tagamisele suunatud projekte; arvestades, et ELi Nigeeriale osutatava abi kogumaht on sel perioodil 700 miljonit eurot ja osa sellest on ära kasutatud Nigeeria põhjaosa üha probleemsemaks muutuva julgeolekuolukorra reguleerimiseks;

| P. | arvestades, et muudetud Cotonou lepingu artiklite 8 ja 9 kohaselt peab EL Nigeeriaga regulaarset poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete teemal, mis hõlmab ka rahvusliku, usulise ja rassilise diskrimineerimise küsimusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et muudetud Cotonou lepingu artiklite 8 ja 9 kohaselt peab EL Nigeeriaga regulaarset poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete teemal, mis hõlmab ka rahvusliku, usulise ja rassilise diskrimineerimise küsimusi;

| Q. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay on hoiatanud, et Boko Harami rünnakud võivad olla inimsusevastased kuriteod; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu peaprokurör Fatou Bensouda külastas 2012. aasta juulis Nigeeria pealinna Abujat, ning arvestades, et peaprokuröri büroo avaldas 2012. aasta novembris aruande, milles sedastatakse, et on alust kindlalt arvata, et Boko Haram on toime pannud tegusid, mis on käsitatavad inimsusevastaste kuritegudena; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay on hoiatanud, et Boko Harami rünnakud võivad olla inimsusevastased kuriteod; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu peaprokurör Fatou Bensouda külastas 2012. aasta juulis Nigeeria pealinna Abujat, ning arvestades, et peaprokuröri büroo avaldas 2012. aasta novembris aruande, milles sedastatakse, et on alust kindlalt arvata, et Boko Haram on toime pannud tegusid, mis on käsitatavad inimsusevastaste kuritegudena;

| R. | arvestades, et kuigi Nigeeria kuulub maailma suurimate naftatootjate hulka, peab ligi 60 % selle riigi elanikest ära elama vähem kui ühe dollariga päevas; arvestades, et konfliktide rahumeelse lahendamise eeldusena tuleb Nigeerias tagada ka õiglane juurdepääs ressurssidele ja tulude õiglane ümberjaotamine riigieelarve kaudu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuigi Nigeeria kuulub maailma suurimate naftatootjate hulka, peab ligi 60 % selle riigi elanikest ära elama vähem kui ühe dollariga päevas; arvestades, et konfliktide rahumeelse lahendamise eeldusena tuleb Nigeerias tagada ka õiglane juurdepääs ressurssidele ja tulude õiglane ümberjaotamine riigieelarve kaudu;

| 1. | mõistab karmilt hukka vägivalla eskaleerimise Boko Harami poolt ja süütute inimeste traagilise hukkumise selle rühmituse rünnakute sihtmärgiks olnud Nigeeria piirkondades ning avaldab kaastunnet hukkunute omastele ja kannatanutele; väljendab muret kestvate pingete pärast, milles eri kogukonnad on olnud nii tegude toimepanijad kui ka ohvrid; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka vägivalla eskaleerimise Boko Harami poolt ja süütute inimeste traagilise hukkumise selle rühmituse rünnakute sihtmärgiks olnud Nigeeria piirkondades ning avaldab kaastunnet hukkunute omastele ja kannatanutele; väljendab muret kestvate pingete pärast, milles eri kogukonnad on olnud nii tegude toimepanijad kui ka ohvrid;

| 2. | nõuab, et Nigeeria valitsus tagaks oma riigi elanikkonnale turvalisuse ja kaitse Boko Harami vägivalla eest ning hoiduks rünnakutest või kättemaksumõrvadest, täidaks oma kohustusi vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste normidele ja tegutseks kooskõlas õigusriigi põhimõtetega; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et Nigeeria valitsus tagaks oma riigi elanikkonnale turvalisuse ja kaitse Boko Harami vägivalla eest ning hoiduks rünnakutest või kättemaksumõrvadest, täidaks oma kohustusi vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste normidele ja tegutseks kooskõlas õigusriigi põhimõtetega;

| 3. | mõistab hukka Nigeeria sõjaväe ülemäärase jõukasutuse kokkupõrgetes Boko Haramiga, eriti 16. ja 17. aprillil 2013 toimunud operatsioonidel Baga linnas; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka Nigeeria sõjaväe ülemäärase jõukasutuse kokkupõrgetes Boko Haramiga, eriti 16. ja 17. aprillil 2013 toimunud operatsioonidel Baga linnas;

| 4. | nõuab, et valitsus ja keskvõimu tasandist allpool olevad toimijad tegutseksid vaoshoitult ja otsiksid rahumeelseid võimalusi Nigeeria usuliste ja etniliste rühmade erimeelsuste lahendamiseks; rõhutab sellega seoses toimiva, sõltumatu, erapooletu ja kättesaadava kohtusüsteemi tähtsust, eriti relvakonfliktide ajal, kuna see aitab teha lõpu karistamatusele, edendada õigusriigi põhimõtete järgimist ning kaitsta elanikkonna põhiõigusi; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et valitsus ja keskvõimu tasandist allpool olevad toimijad tegutseksid vaoshoitult ja otsiksid rahumeelseid võimalusi Nigeeria usuliste ja etniliste rühmade erimeelsuste lahendamiseks; rõhutab sellega seoses toimiva, sõltumatu, erapooletu ja kättesaadava kohtusüsteemi tähtsust, eriti relvakonfliktide ajal, kuna see aitab teha lõpu karistamatusele, edendada õigusriigi põhimõtete järgimist ning kaitsta elanikkonna põhiõigusi;

| 5. | kutsub Nigeeria valitsust üles takistama konflikti edasist ägenemist ja panema erilist rõhku tsiviilelanike turvalisusele ja elujärjele ning tuletab meelde, et purustused ja kahjustused, mida konflikti käigus tekitatakse eluasemetele, avalikule infrastruktuurile ja põllumajandusmaale, mõjuvad elanikkonnale negatiivselt; |
| --- | --- |

5.

kutsub Nigeeria valitsust üles takistama konflikti edasist ägenemist ja panema erilist rõhku tsiviilelanike turvalisusele ja elujärjele ning tuletab meelde, et purustused ja kahjustused, mida konflikti käigus tekitatakse eluasemetele, avalikule infrastruktuurile ja põllumajandusmaale, mõjuvad elanikkonnale negatiivselt;

| 6. | kutsub Nigeeria valitsust ja Boko Harami üles tunnistama ja austama ajakirjandus- ja meediavabadust ning võimaldama ajakirjanikele ja reporteritele juurdepääsu võitlustandritele, kuna ajakirjandus ja meedia võivad etendada olulist osa vastutuse suurendamisel ja inimõiguste rikkumiste dokumenteerimisel; |
| --- | --- |

6.

kutsub Nigeeria valitsust ja Boko Harami üles tunnistama ja austama ajakirjandus- ja meediavabadust ning võimaldama ajakirjanikele ja reporteritele juurdepääsu võitlustandritele, kuna ajakirjandus ja meedia võivad etendada olulist osa vastutuse suurendamisel ja inimõiguste rikkumiste dokumenteerimisel;

| 7. | mõistab hukka Daniel Nsofori hukkamise Nigeeria ametivõimude korraldusel karistuseks kuritegude eest, mille ta oli toime pannud alla 18 aasta vanuse noorukina; soovitab ametivõimudel astuda vajalikke samme ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja 2010. aastal Nigeeria kohta avaldatud kokkuvõtvate märkuste järgimiseks ning eelkõige tagada, et lapse määratlus riigi õigusaktides ja riigi tasandil oleks täielikus vastavuses lapse õiguste konventsioonis antud määratlusega, vaadata läbi kõigi nende vangide toimikud, kes on surma mõistetud alla 18 aasta vanusena toimepandud kuritegude eest ja kuulutama riigi õigusaktides surmanuhtluse kõikide alla 18 aasta vanuste isikute puhul ebaseaduslikuks; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka Daniel Nsofori hukkamise Nigeeria ametivõimude korraldusel karistuseks kuritegude eest, mille ta oli toime pannud alla 18 aasta vanuse noorukina; soovitab ametivõimudel astuda vajalikke samme ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja 2010. aastal Nigeeria kohta avaldatud kokkuvõtvate märkuste järgimiseks ning eelkõige tagada, et lapse määratlus riigi õigusaktides ja riigi tasandil oleks täielikus vastavuses lapse õiguste konventsioonis antud määratlusega, vaadata läbi kõigi nende vangide toimikud, kes on surma mõistetud alla 18 aasta vanusena toimepandud kuritegude eest ja kuulutama riigi õigusaktides surmanuhtluse kõikide alla 18 aasta vanuste isikute puhul ebaseaduslikuks;

| 8. | mõistab karmilt hukka nelja vangi hukkamise Nigeerias 2013. aasta juunis; kutsub Nigeeria ametivõime üles järgima hiljuti endale võetud kohustusi, mida nad väljendasid ELi ja Nigeeria inimõiguste-teemalise dialoogi raamistikus, nimelt pidama kinni de facto moratooriumist surmanuhtluste täideviimise suhtes, ning nõuab, et Nigeeria kaotaks surmanuhtluse, muutes vastavalt oma õigusakte; |
| --- | --- |

8.

mõistab karmilt hukka nelja vangi hukkamise Nigeerias 2013. aasta juunis; kutsub Nigeeria ametivõime üles järgima hiljuti endale võetud kohustusi, mida nad väljendasid ELi ja Nigeeria inimõiguste-teemalise dialoogi raamistikus, nimelt pidama kinni de facto moratooriumist surmanuhtluste täideviimise suhtes, ning nõuab, et Nigeeria kaotaks surmanuhtluse, muutes vastavalt oma õigusakte;

| 9. | kutsub Nigeeria ametivõime üles Euroopa Komisjoni ja Unicefi abiga kiirendama oma reformimeetmeid kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, eriti seoses õigusemõistmisega laste suhtes ja sündide registreerimise süsteemiga; soovitab Nigeerial jätkata ja tugevdada jõupingutusi, et tagada tasuta ja kohustuslik sünni registreerimine kõikide laste puhul ning tõsta üldsuse teadlikkust sündide registreerimise tähtsusest ja kehtivatest õigusaktidest; |
| --- | --- |

9.

kutsub Nigeeria ametivõime üles Euroopa Komisjoni ja Unicefi abiga kiirendama oma reformimeetmeid kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, eriti seoses õigusemõistmisega laste suhtes ja sündide registreerimise süsteemiga; soovitab Nigeerial jätkata ja tugevdada jõupingutusi, et tagada tasuta ja kohustuslik sünni registreerimine kõikide laste puhul ning tõsta üldsuse teadlikkust sündide registreerimise tähtsusest ja kehtivatest õigusaktidest;

| 10. | möönab, et mobiiltelefon on militantlike rühmituste liikmete jaoks tähtis sidepidamise vahend, nõuab aga, et Nigeeria valitsus ei püüaks blokeerida kogu võrku, kuna sellega võetakse ka kodanikelt sidepidamise võimalus; |
| --- | --- |

10.

möönab, et mobiiltelefon on militantlike rühmituste liikmete jaoks tähtis sidepidamise vahend, nõuab aga, et Nigeeria valitsus ei püüaks blokeerida kogu võrku, kuna sellega võetakse ka kodanikelt sidepidamise võimalus;

| 11. | rõhutab piirkondliku koostöö olulisust Boko Harami ja Islamistliku Maghrebi al-Qaeda (AQIM) vahelistest sidemetest tuleneva ohu tõrjumisel; kutsub selle piirkonna riike üles tihendama koostööd, sealhulgas koostööd Saheli riikidega, et takistada uute koostoimete teket Boko Harami, AQIMi ning Lääne-Aafrika jumaliku terviklikkuse ja džihaadi liikumise (MOJWA) vahel; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike ning ÜROd, Aafrika Liitu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendust (Ecowas) üles toetama sellekohaseid piirkondlikke jõupingutusi ning tõrjuma terrorismist, kergerelvade levikust ja piiriülesest kuritegevusest tulenevaid ohtusid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab piirkondliku koostöö olulisust Boko Harami ja Islamistliku Maghrebi al-Qaeda (AQIM) vahelistest sidemetest tuleneva ohu tõrjumisel; kutsub selle piirkonna riike üles tihendama koostööd, sealhulgas koostööd Saheli riikidega, et takistada uute koostoimete teket Boko Harami, AQIMi ning Lääne-Aafrika jumaliku terviklikkuse ja džihaadi liikumise (MOJWA) vahel; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike ning ÜROd, Aafrika Liitu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendust (Ecowas) üles toetama sellekohaseid piirkondlikke jõupingutusi ning tõrjuma terrorismist, kergerelvade levikust ja piiriülesest kuritegevusest tulenevaid ohtusid;

| 12. | täheldab murega, et Guinea lahe piirkonnas kasvab piraatluse oht ja seal on vaja koordineeritumalt tegutseda; tunnustab sellega seoses piirkondlikke jõupingutusi piraatluse probleemidega tegelemiseks, milles lepiti kokku Guinea lahe piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 24. juunil 2013 Kameruni pealinnas Yaoundés toimunud mereohutuse ja merejulgeoleku teemalisel tippkohtumisel; |
| --- | --- |

12.

täheldab murega, et Guinea lahe piirkonnas kasvab piraatluse oht ja seal on vaja koordineeritumalt tegutseda; tunnustab sellega seoses piirkondlikke jõupingutusi piraatluse probleemidega tegelemiseks, milles lepiti kokku Guinea lahe piirkonna riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 24. juunil 2013 Kameruni pealinnas Yaoundés toimunud mereohutuse ja merejulgeoleku teemalisel tippkohtumisel;

| 13. | nõuab, et uuritaks põhjalikumalt konflikti sügavamaid põhjusi, sh sotsiaalseid, majanduslikke ja etnilisi pingeid, ning välditaks pelgalt religioonist lähtuvaid üldsõnalisi ja lihtsustatud seletusi, mida ei saa võtta aluseks selle piirkonna probleemidele pikaajalise ja püsiva lahenduse leidmisel; nõuab, et Nigeeria valitsus otsiks rahumeelset lahendust, tegeledes konflikti sügavamate põhjustega, ning tagaks õiglase juurdepääsu ressurssidele, jätkusuutliku arengu piirkondlikul tasandil ja tulude ümberjagamise riigieelarve kaudu; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et uuritaks põhjalikumalt konflikti sügavamaid põhjusi, sh sotsiaalseid, majanduslikke ja etnilisi pingeid, ning välditaks pelgalt religioonist lähtuvaid üldsõnalisi ja lihtsustatud seletusi, mida ei saa võtta aluseks selle piirkonna probleemidele pikaajalise ja püsiva lahenduse leidmisel; nõuab, et Nigeeria valitsus otsiks rahumeelset lahendust, tegeledes konflikti sügavamate põhjustega, ning tagaks õiglase juurdepääsu ressurssidele, jätkusuutliku arengu piirkondlikul tasandil ja tulude ümberjagamise riigieelarve kaudu;

| 14. | nõuab inimõiguste rikkumise juhtumite sõltumatut uurimist ja süüdlaste kohtu alla andmist kooskõlas õiglase kohtuliku arutamise rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

14.

nõuab inimõiguste rikkumise juhtumite sõltumatut uurimist ja süüdlaste kohtu alla andmist kooskõlas õiglase kohtuliku arutamise rahvusvaheliste normidega;

| 15. | on mures, et konflikti ägenemine Nigeerias võib veelgi raskendada põgenikekriisi naaberriikides Nigeris ja Kamerunis; soovitab Nigeeria valitsusametnikel pidada ühendust naaberriikide juhtidega, et kooskõlastada reageerimist põgenikevoolule; |
| --- | --- |

15.

on mures, et konflikti ägenemine Nigeerias võib veelgi raskendada põgenikekriisi naaberriikides Nigeris ja Kamerunis; soovitab Nigeeria valitsusametnikel pidada ühendust naaberriikide juhtidega, et kooskõlastada reageerimist põgenikevoolule;

| 16. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal Catherine Ashtonil nõuda Nigeeria valitsuselt terrorismivastastes operatsioonides inimõiguste austamist; kinnitab, et on valmis tähelepanelikult jälgima Nigeerias toimuvat, ning soovitab Cotonou lepingu mittetäitmise korral rakendada piiravaid meetmeid vastavalt selle lepingu artiklitele 8 ja 9; palub ka komisjonil olukorda jälgida; |
| --- | --- |

16.

palub asepresidendil ja kõrgel esindajal Catherine Ashtonil nõuda Nigeeria valitsuselt terrorismivastastes operatsioonides inimõiguste austamist; kinnitab, et on valmis tähelepanelikult jälgima Nigeerias toimuvat, ning soovitab Cotonou lepingu mittetäitmise korral rakendada piiravaid meetmeid vastavalt selle lepingu artiklitele 8 ja 9; palub ka komisjonil olukorda jälgida;

| 17. | peab ülimalt kahetsusväärseks samasooliste abielu keelava seaduse vastuvõtmist, kuna samast soost inimeste suhe, homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide õigusi toetav tegevus, geisõbraliku suhtluskoha pidamine või kahe samast soost inimese vahel kiindumuse näitamine on selle seaduse järgi kuriteod; palub Nigeeria presidendil see esindajatekojas vastu võetud seadus allkirjastamata jätta, kuna seadusega tekib tõsine oht, et homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide – nii Nigeeria kodanike kui ka välismaalaste vastu võidakse kasutada vägivalda ja neid võidakse vangistada; |
| --- | --- |

17.

peab ülimalt kahetsusväärseks samasooliste abielu keelava seaduse vastuvõtmist, kuna samast soost inimeste suhe, homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide õigusi toetav tegevus, geisõbraliku suhtluskoha pidamine või kahe samast soost inimese vahel kiindumuse näitamine on selle seaduse järgi kuriteod; palub Nigeeria presidendil see esindajatekojas vastu võetud seadus allkirjastamata jätta, kuna seadusega tekib tõsine oht, et homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide – nii Nigeeria kodanike kui ka välismaalaste vastu võidakse kasutada vägivalda ja neid võidakse vangistada;

| 18. | julgustab Nigeeria ametivõime lõpetama homoseksuaalsuse käsitamise kuriteona ning kaitsma homo-, bi-, trans- ja interseksuaale ning neid, kes kaitsevad homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide inimõigusi; |
| --- | --- |

18.

julgustab Nigeeria ametivõime lõpetama homoseksuaalsuse käsitamise kuriteona ning kaitsma homo-, bi-, trans- ja interseksuaale ning neid, kes kaitsevad homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide inimõigusi;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria föderaalvalitsusele, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria föderaalvalitsusele, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0299.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0090.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 2. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta otsus Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 26. novembril 2012 Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Lyoni apellatsioonikohtu peaprokuröri 7. novembri 2012. aasta taotlusega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. detsembril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 26. novembril 2012 Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Lyoni apellatsioonikohtu peaprokuröri 7. novembri 2012. aasta taotlusega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. detsembril 2012,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 ära kuulanud Marine Le Peni esindanud parlamendiliikme Bruno Gollnischi, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 ära kuulanud Marine Le Peni esindanud parlamendiliikme Bruno Gollnischi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0236/2013),

| A. | arvestades, et Lyoni apellatsioonikohtu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikmelt Marine Le Penilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lyoni apellatsioonikohtu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikmelt Marine Le Penilt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et parlamendiliikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et parlamendiliikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liikmete vastu ei algatata kohtumenetlusi nende poolt töökohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liikmete vastu ei algatata kohtumenetlusi nende poolt töökohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| D. | arvestades, et Marine Le Peni süüdistatakse viha, diskrimineerimise või vägivalla õhutamises isikute rühma vastu nende usutunnistuse tõttu, mis on Prantsusmaa õiguses sätestatud õiguserikkumisena, eelkõige 29. juuli 1881. aasta akti artikli 24 lõikes 8, artikli 23 lõikes 1 ja artiklis 42 ning 29. juuli 1982. aasta akti 82-652 artikli 93 taandes 3, ning mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta akti artikli 24 lõigetes 8, 10, 11 ja 12 ning kriminaalkoodeksi artikli 131-26 lõigetes 2 ja 3; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Marine Le Peni süüdistatakse viha, diskrimineerimise või vägivalla õhutamises isikute rühma vastu nende usutunnistuse tõttu, mis on Prantsusmaa õiguses sätestatud õiguserikkumisena, eelkõige 29. juuli 1881. aasta akti artikli 24 lõikes 8, artikli 23 lõikes 1 ja artiklis 42 ning 29. juuli 1982. aasta akti 82-652 artikli 93 taandes 3, ning mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta akti artikli 24 lõigetes 8, 10, 11 ja 12 ning kriminaalkoodeksi artikli 131-26 lõigetes 2 ja 3;

| E. | arvestades, et väidetav süütegu ei ole otseselt ega ilmselgelt seotud Marine Le Peni töökohustuste täitmisega Euroopa Parlamendi liikmena, samuti ei ole tegu Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väidetav süütegu ei ole otseselt ega ilmselgelt seotud Marine Le Peni töökohustuste täitmisega Euroopa Parlamendi liikmena, samuti ei ole tegu Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| F. | arvestades, et süüdistus ei ole seotud Marine Le Peni kui Euroopa Parlamendi liikme positsiooniga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et süüdistus ei ole seotud Marine Le Peni kui Euroopa Parlamendi liikme positsiooniga;

| G. | arvestades, et ei ole põhjust eeldada fumus persecutionis’t; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ei ole põhjust eeldada fumus persecutionis’t;

| 1. | otsustab Marine Le Peni puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Marine Le Peni puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Marine Le Penile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Marine Le Penile.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament, EKL 2010, lk II-1135; 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2011, lk I-7565 ning 17. septembri 2013. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-346/11 ja T-347/11: Gollnisch vs. parlament (EKLis seni avaldamata).

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 2. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

ELi ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused ***I

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0890),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 336, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 336, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0507/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 22. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 22. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 14. juuni 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 14. juuni 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0156/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  ELT C 205, 12.7.2012, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 1023/2013) lõplikule kujule).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsioon ***

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel Euroopa Liidu huvides ratifitseerida protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda, ning teha avaldus liidu õiguse asjaomaste siseeeskirjade kohaldamise kohta (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 075/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06206/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06206/2013),

| — | võttes arvesse 12. septembri 1997. aasta protokolli, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal sõlmitud tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevat Viini konventsiooni (06658/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembri 1997. aasta protokolli, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal sõlmitud tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevat Viini konventsiooni (06658/2013),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0063/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A7-0198/2013),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamine *

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 075/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0725),

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni riigiabi ajakohastamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni riigiabi ajakohastamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0004/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0180/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Võttes arvesse riigiabi eeskirjade põhjalikku ajakohastamist, mille eesmärk on aidata rakendada majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”27 ja konsolideerida eelarvet, tuleks aluslepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 659/1999 kodifitseeriti ja tugevdati komisjoni senist tava, et suurendada õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas. Võttes aga arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja viimase aja sündmusi, nagu laienemine ning majandus- ja finantskriis, tuleks kõnealuse määruse teatavaid aspekte muuta, et
  komisjon saaks tegutseda tõhusamalt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Võttes arvesse riigiabi eeskirjade põhjalikku ajakohastamist, mille eesmärk on aidata rakendada majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”27 ja konsolideerida eelarvet, tuleks aluslepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 659/1999 kodifitseeriti ja tugevdati komisjoni senist tava, et suurendada õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas. Võttes aga arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja viimase aja sündmusi, nagu laienemine ning majandus- ja finantskriis, tuleks kõnealuse määruse teatavaid aspekte muuta, et
  komisjon saaks tegutseda tõhusamalt
  .

| (1) | Võttes arvesse riigiabi eeskirjade põhjalikku ajakohastamist, mille eesmärk on aidata rakendada majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ja konsolideerida eelarvet, tuleks aluslepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 659/1999 kodifitseeriti ja tugevdati komisjoni senist tava, et suurendada õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas. Võttes aga arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja viimase aja sündmusi, nagu laienemine ning majandus- ja finantskriis, tuleks kõnealuse määruse teatavaid aspekte muuta, et
  komisjonil oleksid lihtsustatud ja tõhusamad riigiabi kontrolli ja riigiabi eeskirjade täitmise vahendid
  . |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse riigiabi eeskirjade põhjalikku ajakohastamist, mille eesmärk on aidata rakendada majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ja konsolideerida eelarvet, tuleks aluslepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 659/1999 kodifitseeriti ja tugevdati komisjoni senist tava, et suurendada õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas. Võttes aga arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja viimase aja sündmusi, nagu laienemine ning majandus- ja finantskriis, tuleks kõnealuse määruse teatavaid aspekte muuta, et
  komisjonil oleksid lihtsustatud ja tõhusamad riigiabi kontrolli ja riigiabi eeskirjade täitmise vahendid
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Oluline on, et komisjon koondaks tähelepanu riigiabi juhtudele, mis võivad moonutada konkurentsi siseturul. See eesmärk on kooskõlas komisjoni 8. mai 2012. aasta teatisega ELi riigiabi ajakohastamise kohta, mille Euroopa Parlament kiitis heaks oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis riigiabi ajakohastamise kohta. Sellest tulenevalt peaks komisjon hoiduma tegelemast meetmetega, mis puudutavad vaid väiksemaid ettevõtteid ja millel on üksnes kohalik mõju, eeskätt juhul, kui nende meetmete peamine eesmärk on täita sotsiaalseid eesmärke, millega ei moonutata siseturgu. Komisjon peaks seepärast saama keelduda selliste juhtumite, eriti talle esitatud kaebuste läbivaatamisest, isegi juhul kui järjekindlalt kaebusi esitavad isikud vastavad igale märkuste esitamise kutsele. Komisjon peaks aga tegelema nende juhtumitega, millele on tähelepanu juhtinud mitu kaebajat, ja olema väga tähelepanelik, et mitte jätta riigiabi kontrollist välja liiga palju meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Oluline on, et komisjon koondaks tähelepanu riigiabi juhtudele, mis võivad moonutada konkurentsi siseturul. See eesmärk on kooskõlas komisjoni 8. mai 2012. aasta teatisega ELi riigiabi ajakohastamise kohta, mille Euroopa Parlament kiitis heaks oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis riigiabi ajakohastamise kohta. Sellest tulenevalt peaks komisjon hoiduma tegelemast meetmetega, mis puudutavad vaid väiksemaid ettevõtteid ja millel on üksnes kohalik mõju, eeskätt juhul, kui nende meetmete peamine eesmärk on täita sotsiaalseid eesmärke, millega ei moonutata siseturgu. Komisjon peaks seepärast saama keelduda selliste juhtumite, eriti talle esitatud kaebuste läbivaatamisest, isegi juhul kui järjekindlalt kaebusi esitavad isikud vastavad igale märkuste esitamise kutsele. Komisjon peaks aga tegelema nende juhtumitega, millele on tähelepanu juhtinud mitu kaebajat, ja olema väga tähelepanelik, et mitte jätta riigiabi kontrollist välja liiga palju meetmeid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Praegu tõlgendavad liikmesriigid erinevalt seda, kuidas määrata kindlaks teenused, mis tegelikult ei paku majandushuvi ja millel ei ole selget turupõhist pakkumist või nõudlust. Sellised teenused ei tohiks kuuluda riigiabi eeskirjade reguleerimisalasse. Ebaselge olukord on tekitanud probleeme eeskätt kolmanda sektori kasumit mittetaotlevatele teenuseosutajatele, sest nad jäävad põhjendamatult ilma riigipoolsest abist võimaliku kaebuse ohu tõttu. Komisjon peaks riigiabi eeskirjade ajakohastamise käigus paluma liikmesriike hinnata turutesti abil, kas antud teenuste järel on turul tegelikku nõudlust või pakkumist, ning abistama neid selles. Seda aspekti tuleks samuti arvesse võtta, kui komisjon hindab konkreetse kaebuse põhjendatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Praegu tõlgendavad liikmesriigid erinevalt seda, kuidas määrata kindlaks teenused, mis tegelikult ei paku majandushuvi ja millel ei ole selget turupõhist pakkumist või nõudlust. Sellised teenused ei tohiks kuuluda riigiabi eeskirjade reguleerimisalasse. Ebaselge olukord on tekitanud probleeme eeskätt kolmanda sektori kasumit mittetaotlevatele teenuseosutajatele, sest nad jäävad põhjendamatult ilma riigipoolsest abist võimaliku kaebuse ohu tõttu. Komisjon peaks riigiabi eeskirjade ajakohastamise käigus paluma liikmesriike hinnata turutesti abil, kas antud teenuste järel on turul tegelikku nõudlust või pakkumist, ning abistama neid selles. Seda aspekti tuleks samuti arvesse võtta, kui komisjon hindab konkreetse kaebuse põhjendatust.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | Käesoleva määruse õigusliku alusega, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109, on ette nähtud vaid Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, mitte kaasotsustamismenetlus, mida pärast Lissaboni lepingu jõustumist kohaldatakse muude turu integreerimise ja majanduse reguleerimise valdkondade suhtes. Sellise demokraatia puudujäägiga ei saa leppida ettepanekute puhul, mis puudutavad seda, kuidas komisjon teostab järelevalvet riigi ja kohaliku tasandi valitud ametivõimude otsuste ja õigusaktide üle, mis käsitlevad eelkõige üldist majandushuvi pakkuvaid ja põhiõigustega seotud teenuseid. See puudujääk tuleb edaspidi ELi toimimise lepingu muutmisega kõrvaldada. Komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu suunas” nähakse ette ettepanekud muuta ELi toimimise lepingut 2014. aastaks. Selline ettepanek peaks sisaldama muu hulgas konkreetset ettepanekut muuta ELi toimimise lepingu artiklit 109, et võtta nimetatud artiklis osutatud määrused vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Käesoleva määruse õigusliku alusega, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109, on ette nähtud vaid Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, mitte kaasotsustamismenetlus, mida pärast Lissaboni lepingu jõustumist kohaldatakse muude turu integreerimise ja majanduse reguleerimise valdkondade suhtes. Sellise demokraatia puudujäägiga ei saa leppida ettepanekute puhul, mis puudutavad seda, kuidas komisjon teostab järelevalvet riigi ja kohaliku tasandi valitud ametivõimude otsuste ja õigusaktide üle, mis käsitlevad eelkõige üldist majandushuvi pakkuvaid ja põhiõigustega seotud teenuseid. See puudujääk tuleb edaspidi ELi toimimise lepingu muutmisega kõrvaldada. Komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu suunas” nähakse ette ettepanekud muuta ELi toimimise lepingut 2014. aastaks. Selline ettepanek peaks sisaldama muu hulgas konkreetset ettepanekut muuta ELi toimimise lepingu artiklit 109, et võtta nimetatud artiklis osutatud määrused vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Selleks et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust, eelkõige seoses uute või tehniliselt keerukate meetmetega, mida tuleb põhjalikult hinnata, peaks komisjonil, juhul kui tema käsutuses olev teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabenõude või otsusega nõuda mis tahes ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või liikmesriigilt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku teavet, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Selleks et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust, eelkõige seoses uute või tehniliselt keerukate meetmetega, mida tuleb põhjalikult hinnata, peaks komisjonil, juhul kui tema käsutuses olev teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabenõude või otsusega nõuda mis tahes ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või liikmesriigilt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku teavet, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

| (3) | Selleks et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust, eelkõige seoses uute või tehniliselt keerukate meetmetega, mida tuleb põhjalikult hinnata, peaks komisjonil, juhul kui tema käsutuses olev teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabenõude või otsusega nõuda mis tahes ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või liikmesriigilt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku teavet, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.
  Monopolidevastaste õigusaktide täitmise tagamiseks on juba olemas sellised volitused ning ei ole normaalne, et riigiabi reguleerivate õigusaktide jõustamiseks neid ei ole, sest riigiabi võib samuti moonutada siseturgu nagu ELi toimimise lepingu artiklis 101 või 102 osutatud rikkumised. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust, eelkõige seoses uute või tehniliselt keerukate meetmetega, mida tuleb põhjalikult hinnata, peaks komisjonil, juhul kui tema käsutuses olev teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabenõude või otsusega nõuda mis tahes ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või liikmesriigilt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku teavet, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.
  Monopolidevastaste õigusaktide täitmise tagamiseks on juba olemas sellised volitused ning ei ole normaalne, et riigiabi reguleerivate õigusaktide jõustamiseks neid ei ole, sest riigiabi võib samuti moonutada siseturgu nagu ELi toimimise lepingu artiklis 101 või 102 osutatud rikkumised.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis riigiabi ajakohastamise kohta väljendas Euroopa Parlament juba oma toetust sellele, et komisjon koguks teavet otse turuosalistelt, kui tema valduses olev teave ei ole piisav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis riigiabi ajakohastamise kohta väljendas Euroopa Parlament juba oma toetust sellele, et komisjon koguks teavet otse turuosalistelt, kui tema valduses olev teave ei ole piisav.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Uute uurimisvolituste tasakaalustamiseks peaks komisjonil olema aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees. Komisjon peaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama pooleliolevatest uurimismenetlustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Uute uurimisvolituste tasakaalustamiseks peaks komisjonil olema aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees. Komisjon peaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama pooleliolevatest uurimismenetlustest.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Komisjonil peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema aluslepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi karistusmakseid määrata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Komisjonil peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema aluslepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi karistusmakseid määrata.

| (4) | Komisjonil peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid.
  Komisjon peaks karistuse suuruse hindamisel tegema vahet isikutel sõltuvalt sellest, milline on nende osa juhtumis ja seotus sellega. Kergemaid karistusi tuleks kohaldada nende osapoolte suhtes, keda komisjon seostab juhtumiga teabetaotluse esitamise tõttu, kuna need kolmandad pooled ei ole uurimisega seotud samal viisil kui väidetav abisaaja ja kaebuse esitanud pool. Lisaks peaks komisjon iga juhtumi puhul asjakohaselt arvesse võtma konkreetseid asjaolusid ja iga teabetaotluse adressaadi kulusid, mis kaasnevad nõuete täitmisega, samuti proportsionaalsuse põhimõtet, seda eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul.
  Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema aluslepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi karistusmakseid määrata. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonil peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid.
  Komisjon peaks karistuse suuruse hindamisel tegema vahet isikutel sõltuvalt sellest, milline on nende osa juhtumis ja seotus sellega. Kergemaid karistusi tuleks kohaldada nende osapoolte suhtes, keda komisjon seostab juhtumiga teabetaotluse esitamise tõttu, kuna need kolmandad pooled ei ole uurimisega seotud samal viisil kui väidetav abisaaja ja kaebuse esitanud pool. Lisaks peaks komisjon iga juhtumi puhul asjakohaselt arvesse võtma konkreetseid asjaolusid ja iga teabetaotluse adressaadi kulusid, mis kaasnevad nõuete täitmisega, samuti proportsionaalsuse põhimõtet, seda eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul.
  Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema aluslepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi karistusmakseid määrata.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Komisjon võib omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärineva teabe ebaseadusliku abi kohta, et tagada aluslepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 2 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses on kaebused oluline teabeallikas, mille põhjal avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Komisjon võib omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärineva teabe ebaseadusliku abi kohta, et tagada aluslepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 2 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses on kaebused oluline teabeallikas, mille põhjal avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumine.

| (9) | Komisjon võib omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärineva teabe ebaseadusliku abi kohta, et tagada aluslepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 2 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses on kaebused oluline teabeallikas, mille põhjal avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumine.
  Seega on oluline kaebuste esitamisele mitte seada liiga palju või liiga ametlikke piiranguid. Eelkõige üksikkodanikele peaks jääma õigus kaebusi esitada lihtsalt ligipääsetava ja kasutajasõbraliku menetluse teel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon võib omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärineva teabe ebaseadusliku abi kohta, et tagada aluslepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 2 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses on kaebused oluline teabeallikas, mille põhjal avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumine.
  Seega on oluline kaebuste esitamisele mitte seada liiga palju või liiga ametlikke piiranguid. Eelkõige üksikkodanikele peaks jääma õigus kaebusi esitada lihtsalt ligipääsetava ja kasutajasõbraliku menetluse teel.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Liikmesriikidel peaks olema stiimul teatada riigiabi meetmetest ja neid ei tohiks karistada põhjendamatult, kui komisjonil võtab teatatud riigiabi juhtumi läbivaatamine ülemäära palju aega. Seetõttu, juhul kui komisjoni otsust ei saada kuue kuu jooksul pärast teavitamist, tuleks hilisemas abi tagastamise otsuses näidata, et teavitamine oli mittetäielik ja liikmesriik ei vastanud nõuetekohaselt teabetaotlustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Liikmesriikidel peaks olema stiimul teatada riigiabi meetmetest ja neid ei tohiks karistada põhjendamatult, kui komisjonil võtab teatatud riigiabi juhtumi läbivaatamine ülemäära palju aega. Seetõttu, juhul kui komisjoni otsust ei saada kuue kuu jooksul pärast teavitamist, tuleks hilisemas abi tagastamise otsuses näidata, et teavitamine oli mittetäielik ja liikmesriik ei vastanud nõuetekohaselt teabetaotlustele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kaebuste esitajatelt tuleks nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses.
  Samuti
  tuleks nõuda, et
  nad
  esitaksid teatava hulga teavet vormis, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kaebuste esitajatelt tuleks nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses.
  Samuti
  tuleks nõuda, et
  nad
  esitaksid teatava hulga teavet vormis, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes.

| (11) | Kaebuste esitajatelt tuleks nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses.
  Mõiste „huvitatud pool” liiga kitsast tõlgendamisest
  tuleks
  siiski hoiduda. Tuleks
  nõuda, et
  kõik kaebuste esitajad
  esitaksid teatava
  minimaalse
  hulga teavet
  kergesti kättesaadavas ja kasutajasõbralikus
  vormis, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes.
  Juhul kui kaebuse esitajad ei esita märkusi või teavet ebaseadusliku abi või abi kuritarvitamise kohta, mis võib moonutada konkurentsi siseturul, peaks komisjon saama lugeda kaebuse tagasivõetuks. |
| --- | --- |

(11)

Kaebuste esitajatelt tuleks nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses.
  Mõiste „huvitatud pool” liiga kitsast tõlgendamisest
  tuleks
  siiski hoiduda. Tuleks
  nõuda, et
  kõik kaebuste esitajad
  esitaksid teatava
  minimaalse
  hulga teavet
  kergesti kättesaadavas ja kasutajasõbralikus
  vormis, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes.
  Juhul kui kaebuse esitajad ei esita märkusi või teavet ebaseadusliku abi või abi kuritarvitamise kohta, mis võib moonutada konkurentsi siseturul, peaks komisjon saama lugeda kaebuse tagasivõetuks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisjon peaks kaaluma kolmanda isiku kaebuse uurimist, kui on esitatud piisavalt tõendeid siseturul konkurentsi moonutamise tõenduseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Komisjon peaks kaaluma kolmanda isiku kaebuse uurimist, kui on esitatud piisavalt tõendeid siseturul konkurentsi moonutamise tõenduseks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Tagamaks, et komisjon käsitleb samalaadseid küsimusi järjepidevalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane täiendada komisjoni seniseid volitusi, nähes selleks ette konkreetse õigusliku aluse teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides peaks sektoriuuringute aluseks olema sellise avalikult kättesaadava teabe eelnev analüüs, mis viitab asjaolule, et teatava sektori või teatava abivahendi kasutamisega seotud riigiabiprobleemid esinevad mitmes liikmesriigis, näiteks et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv. Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Tagamaks, et komisjon käsitleb samalaadseid küsimusi järjepidevalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane täiendada komisjoni seniseid volitusi, nähes selleks ette konkreetse õigusliku aluse teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides peaks sektoriuuringute aluseks olema sellise avalikult kättesaadava teabe eelnev analüüs, mis viitab asjaolule, et teatava sektori või teatava abivahendi kasutamisega seotud riigiabiprobleemid esinevad mitmes liikmesriigis, näiteks et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv. Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt

| (13) | Tagamaks, et komisjon käsitleb samalaadseid küsimusi järjepidevalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane täiendada komisjoni seniseid volitusi, nähes selleks ette konkreetse õigusliku aluse teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides peaks sektoriuuringute aluseks olema sellise avalikult kättesaadava teabe eelnev analüüs, mis viitab asjaolule, et teatava sektori või teatava abivahendi kasutamisega seotud riigiabiprobleemid esinevad mitmes liikmesriigis, näiteks et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv.
  Kuna ka Euroopa Parlamendi liikmed võivad oma otsesidemete tõttu valijatega saada teavet võimalike riigiabi tavadest kõrvalekaldumiste kohta teatavas sektoris, siis tuleks Euroopa Parlamendile samuti anda õigus paluda komisjonil kõnealust sektorit uurida. Sellisel juhul saadab komisjon Euroopa Parlamendi teavitamiseks talle vahearuanded, milles on üksikasjalikult kirjeldatud uurimiste edenemist.
  Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt |
| --- | --- |

(13)

Tagamaks, et komisjon käsitleb samalaadseid küsimusi järjepidevalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane täiendada komisjoni seniseid volitusi, nähes selleks ette konkreetse õigusliku aluse teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides peaks sektoriuuringute aluseks olema sellise avalikult kättesaadava teabe eelnev analüüs, mis viitab asjaolule, et teatava sektori või teatava abivahendi kasutamisega seotud riigiabiprobleemid esinevad mitmes liikmesriigis, näiteks et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv.
  Kuna ka Euroopa Parlamendi liikmed võivad oma otsesidemete tõttu valijatega saada teavet võimalike riigiabi tavadest kõrvalekaldumiste kohta teatavas sektoris, siis tuleks Euroopa Parlamendile samuti anda õigus paluda komisjonil kõnealust sektorit uurida. Sellisel juhul saadab komisjon Euroopa Parlamendi teavitamiseks talle vahearuanded, milles on üksikasjalikult kirjeldatud uurimiste edenemist.
  Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Riigiabi eeskirjade järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide kohtute puhul, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, sõltumata kontekstist. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi reguleerivate õigusaktide kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada kohtutele, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Need tähelepanekud tuleks esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Riigiabi eeskirjade järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide kohtute puhul, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, sõltumata kontekstist. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi reguleerivate õigusaktide kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada kohtutele, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Need tähelepanekud tuleks esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt.

| (14) | Riigiabi eeskirjade järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide kohtute puhul, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, sõltumata kontekstist. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi reguleerivate õigusaktide kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada kohtutele, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Need
  mittesiduvad
  tähelepanekud tuleks esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(14)

Riigiabi eeskirjade järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide kohtute puhul, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, sõltumata kontekstist. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi reguleerivate õigusaktide kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada kohtutele, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Need
  mittesiduvad
  tähelepanekud tuleks esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 6a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pärast artiklis 6 ettenähtud ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon juhul, kui talle kättesaadav teave ei ole piisav ja kui ta seda vajalikuks peab, nõuda ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või mõnelt teiselt liikmesriigilt, et see annaks kogu vajaliku teabe, mis võimaldab komisjonil asjaomase meetme hindamise lõpule viia. | 1.   Pärast artiklis 6 ettenähtud ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon juhul, kui talle kättesaadav teave ei ole piisav ja kui ta seda vajalikuks
  ja proportsionaalseks
  peab, nõuda ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või mõnelt teiselt liikmesriigilt, et see annaks kogu vajaliku teabe, mis võimaldab komisjonil asjaomase meetme hindamise lõpule viia. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pärast artiklis 6 ettenähtud ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon juhul, kui talle kättesaadav teave ei ole piisav ja kui ta seda vajalikuks peab, nõuda ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või mõnelt teiselt liikmesriigilt, et see annaks kogu vajaliku teabe, mis võimaldab komisjonil asjaomase meetme hindamise lõpule viia.

1.   Pärast artiklis 6 ettenähtud ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon juhul, kui talle kättesaadav teave ei ole piisav ja kui ta seda vajalikuks
  ja proportsionaalseks
  peab, nõuda ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või mõnelt teiselt liikmesriigilt, et see annaks kogu vajaliku teabe, mis võimaldab komisjonil asjaomase meetme hindamise lõpule viia.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 6a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon
  teavitab asjaomast liikmesriiki
  lõigete 1–4 kohaselt saadetud
  teabenõuete sisust
  . | 5.   
  Taotluse saatmise korral edastab
  komisjon
  asjaomasele liikmesriigile viivitamata
  lõigete 1–4 kohaselt saadetud
  teabenõude koopia
  . |
| | Komisjon edastab asjaomasele liikmesriigile ühe kuu jooksul pärast dokumentide kättesaamist ka kõikide dokumentide koopiad, mis ta saab teabenõude kohaselt tingimusel, et need ei sisalda konfidentsiaalset teavet, mida ei ole teavitaja isikut avaldamata võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta. Komisjon annab asjaomasele liikmesriigile võimaluse esitada tähelepanekuid selliste dokumentide kohta ühe kuu jooksul pärast nende kättesaamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon
  teavitab asjaomast liikmesriiki
  lõigete 1–4 kohaselt saadetud
  teabenõuete sisust
  .

5.   
  Taotluse saatmise korral edastab
  komisjon
  asjaomasele liikmesriigile viivitamata
  lõigete 1–4 kohaselt saadetud
  teabenõude koopia
  .

Komisjon edastab asjaomasele liikmesriigile ühe kuu jooksul pärast dokumentide kättesaamist ka kõikide dokumentide koopiad, mis ta saab teabenõude kohaselt tingimusel, et need ei sisalda konfidentsiaalset teavet, mida ei ole teavitaja isikut avaldamata võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta. Komisjon annab asjaomasele liikmesriigile võimaluse esitada tähelepanekuid selliste dokumentide kohta ühe kuu jooksul pärast nende kättesaamist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 6b – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | annavad artikli 6a lõike 3 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget või eksitavat teavet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

annavad artikli 6a lõike 3 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget või eksitavat teavet;

| a) | annavad artikli 6a lõike 3 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget
  , mittetäielikku
  või eksitavat teavet
  või jätavad tahtlikult asjakohase teabe esitamata
  ; |
| --- | --- |

a)

annavad artikli 6a lõike 3 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget
  , mittetäielikku
  või eksitavat teavet
  või jätavad tahtlikult asjakohase teabe esitamata
  ;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 6b – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | annavad artikli 6a lõike 4 alusel vastuvõetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita teavet kindlaksmääratud tähtaja jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

annavad artikli 6a lõike 4 alusel vastuvõetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita teavet kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

| b) | annavad artikli 6a lõike 4 alusel vastuvõetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita
  tahtlikult asjakohast
  teavet
  või ei esita teavet
  kindlaksmääratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

b)

annavad artikli 6a lõike 4 alusel vastuvõetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita
  tahtlikult asjakohast
  teavet
  või ei esita teavet
  kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 6b – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Trahvi- või perioodilise karistusmakse summa määramisel võetakse arvesse
  rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist kestust. | 3.   Trahvi- või perioodilise karistusmakse summa määramisel võetakse arvesse
  järgmist: |
| | a) | rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist kestust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Trahvi- või perioodilise karistusmakse summa määramisel võetakse arvesse
  rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist kestust.

3.   Trahvi- või perioodilise karistusmakse summa määramisel võetakse arvesse
  järgmist:

a)

rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist kestust;

| b) | kas ettevõtja või ettevõtjate ühenduse võib lugeda huvitatud pooleks või uurimise kolmandaks pooleks; |
| --- | --- |

b)

kas ettevõtja või ettevõtjate ühenduse võib lugeda huvitatud pooleks või uurimise kolmandaks pooleks;

| c) | proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

c)

proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon kontrollib põhjendamatu viivituseta kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on artikli 20 lõike 2 kohaselt esitanud. | Komisjon kontrollib põhjendamatu viivituseta kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on artikli 20 lõike 2 kohaselt esitanud.
  Komisjon kaalub kolmanda isiku esitatud kaebuse läbivaatamist, kui on esitatud piisavalt tõendeid, mis näitavad, et abi väidetava ebaseadusliku kasutamisega või väidetava kuritarvitamisega on rikutud konkurentsi siseturul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon kontrollib põhjendamatu viivituseta kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on artikli 20 lõike 2 kohaselt esitanud.

Komisjon kontrollib põhjendamatu viivituseta kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on artikli 20 lõike 2 kohaselt esitanud.
  Komisjon kaalub kolmanda isiku esitatud kaebuse läbivaatamist, kui on esitatud piisavalt tõendeid, mis näitavad, et abi väidetava ebaseadusliku kasutamisega või väidetava kuritarvitamisega on rikutud konkurentsi siseturul.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige: |
| | „1a.
     
  Juhul kui komisjoni teavitati eelnevalt ebaseaduslikust abist ning seda hakati andma teavitamisest möödunud rohkem kui kuue kuu pärast ja ilma et komisjon oleks selleks ajaks artikli 4 kohast otsust teinud, siis peab komisjon käesoleva artikli lõike 1 kohases otsuses tõendama, et teavitamine ei olnud täielik ja liikmesriik ei esitanud tähtajaks kogu komisjoni nõutud vajalikku teavet.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)
     
  Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Juhul kui komisjoni teavitati eelnevalt ebaseaduslikust abist ning seda hakati andma teavitamisest möödunud rohkem kui kuue kuu pärast ja ilma et komisjon oleks selleks ajaks artikli 4 kohast otsust teinud, siis peab komisjon käesoleva artikli lõike 1 kohases otsuses tõendama, et teavitamine ei olnud täielik ja liikmesriik ei esitanud tähtajaks kogu komisjoni nõutud vajalikku teavet.”

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 9

Artikkel 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 20 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga huvitatud pool võib komisjonile esitada kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise kohta. Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt vormi, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes, ja esitab kogu nõutava kohustusliku teabe. | 2.   Iga huvitatud pool võib komisjonile esitada kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise kohta. Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt vormi, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes, ja esitab kogu nõutava kohustusliku teabe.
  Komisjon kaalub uurimist, kui kolmas isik on esitanud talle piisavalt tõendeid abi väidetava ebaseadusliku kasutamise või väidetava kuritarvitamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga huvitatud pool võib komisjonile esitada kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise kohta. Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt vormi, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes, ja esitab kogu nõutava kohustusliku teabe.

2.   Iga huvitatud pool võib komisjonile esitada kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise kohta. Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt vormi, mille komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes, ja esitab kogu nõutava kohustusliku teabe.
  Komisjon kaalub uurimist, kui kolmas isik on esitanud talle piisavalt tõendeid abi väidetava ebaseadusliku kasutamise või väidetava kuritarvitamise kohta.

Komisjon kaalub uurimist, kui kolmas isik on esitanud talle piisavalt tõendeid abi väidetava ebaseadusliku kasutamise või väidetava kuritarvitamise kohta.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 9

Artikkel 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 20 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon leiab, et huvitatud poole esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda esimese kontrolli alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist, teatab ta sellest huvitatud poolele ja nõuab märkuste esitamist ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa üht kuud. Kui huvitatud pool ei suuda oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada, loetakse kaebus tagasivõetuks. | Kui
  olenemata artiklist 13
  komisjon leiab, et huvitatud poole esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda esimese kontrolli alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist,
  mis võib moonutada konkurentsi siseturul,
  teatab ta sellest huvitatud poolele ja nõuab märkuste esitamist
  . Need märkused tuleb esitada
  ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa üht kuud
  , kui muu tähtaeg ei ole põhjendatud proportsionaalsuse ja asja selgitamiseks nõutava teabe mahukuse või keerukuse tõttu
  . Kui huvitatud pool ei suuda oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada
  või anda täiendavat teavet
  ,
  mis osutaks ebaseaduslikule abile või abi kuritarvitamisele, mis võib moonutada konkurentsi siseturul,
  loetakse kaebus tagasivõetuks |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui komisjon leiab, et huvitatud poole esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda esimese kontrolli alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist, teatab ta sellest huvitatud poolele ja nõuab märkuste esitamist ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa üht kuud. Kui huvitatud pool ei suuda oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada, loetakse kaebus tagasivõetuks.

Kui
  olenemata artiklist 13
  komisjon leiab, et huvitatud poole esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda esimese kontrolli alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist,
  mis võib moonutada konkurentsi siseturul,
  teatab ta sellest huvitatud poolele ja nõuab märkuste esitamist
  . Need märkused tuleb esitada
  ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa üht kuud
  , kui muu tähtaeg ei ole põhjendatud proportsionaalsuse ja asja selgitamiseks nõutava teabe mahukuse või keerukuse tõttu
  . Kui huvitatud pool ei suuda oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada
  või anda täiendavat teavet
  ,
  mis osutaks ebaseaduslikule abile või abi kuritarvitamisele, mis võib moonutada konkurentsi siseturul,
  loetakse kaebus tagasivõetuks

olenemata artiklist 13

mis võib moonutada konkurentsi siseturul,

. Need märkused tuleb esitada

, kui muu tähtaeg ei ole põhjendatud proportsionaalsuse ja asja selgitamiseks nõutava teabe mahukuse või keerukuse tõttu

või anda täiendavat teavet

mis osutaks ebaseaduslikule abile või abi kuritarvitamisele, mis võib moonutada konkurentsi siseturul,

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10

Artikkel 1 – punkt 10

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 20a – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui kättesaadav teave osutab sellele, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad riigiabi meetmed võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv, võib komisjon korraldada uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda kõnealustelt liikmesriikidelt või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. | 1.   Kui
  komisjonile
  kättesaadav teave osutab sellele, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad riigiabi meetmed võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv
  , või kui Euroopa Parlament on samalaadse teabe alusel esitanud taotluse
  , võib komisjon korraldada uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda kõnealustelt liikmesriikidelt või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui kättesaadav teave osutab sellele, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad riigiabi meetmed võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv, võib komisjon korraldada uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda kõnealustelt liikmesriikidelt või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

1.   Kui
  komisjonile
  kättesaadav teave osutab sellele, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad riigiabi meetmed võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv
  , või kui Euroopa Parlament on samalaadse teabe alusel esitanud taotluse
  , võib komisjon korraldada uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda kõnealustelt liikmesriikidelt või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

komisjonile

, või kui Euroopa Parlament on samalaadse teabe alusel esitanud taotluse

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 10

Artikkel 1 – punkt 10

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 20 a – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib avaldada
  aruande teatavat majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva uuringu tulemuste kohta ning kutsuda kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama. | Komisjon
  avaldab oma veebilehel
  aruande teatavat majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva uuringu tulemuste kohta ning kutsuda kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama.
  Kui Euroopa Parlament taotleb uurimist, saadab komisjon Euroopa Parlamendile oma vahearuande. Komisjon järgib oma aruannete avaldamisel ametisaladuse hoidmise nõudeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib avaldada
  aruande teatavat majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva uuringu tulemuste kohta ning kutsuda kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama.

võib avaldada

Komisjon
  avaldab oma veebilehel
  aruande teatavat majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva uuringu tulemuste kohta ning kutsuda kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama.
  Kui Euroopa Parlament taotleb uurimist, saadab komisjon Euroopa Parlamendile oma vahearuande. Komisjon järgib oma aruannete avaldamisel ametisaladuse hoidmise nõudeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339.

avaldab oma veebilehel

Kui Euroopa Parlament taotleb uurimist, saadab komisjon Euroopa Parlamendile oma vahearuande. Komisjon järgib oma aruannete avaldamisel ametisaladuse hoidmise nõudeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 11

Artikkel 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 659/1999

Artikkel 23 a – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui see on vajalik aluslepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal algatusel esitada liikmesriikide kohtutele kirjalikke tähelepanekuid. Asjaomase kohtu loal võib ta esitada ka suulisi märkusi. | 2.   Kui see on vajalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal algatusel esitada liikmesriikide kohtutele kirjalikke tähelepanekuid. Asjaomase kohtu loal võib ta esitada ka suulisi märkusi.
  Komisjoni esitatud tähelepanekud ei ole liikmesriikide kohtutele siduvad. Komisjon võib selle sätte alusel tegutseda üksnes liidu avalikes huvides (amicus curiae rollis) ja mitte üht poolt toetades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui see on vajalik aluslepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal algatusel esitada liikmesriikide kohtutele kirjalikke tähelepanekuid. Asjaomase kohtu loal võib ta esitada ka suulisi märkusi.

2.   Kui see on vajalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal algatusel esitada liikmesriikide kohtutele kirjalikke tähelepanekuid. Asjaomase kohtu loal võib ta esitada ka suulisi märkusi.
  Komisjoni esitatud tähelepanekud ei ole liikmesriikide kohtutele siduvad. Komisjon võib selle sätte alusel tegutseda üksnes liidu avalikes huvides (amicus curiae rollis) ja mitte üht poolt toetades.

Komisjoni esitatud tähelepanekud ei ole liikmesriikide kohtutele siduvad. Komisjon võib selle sätte alusel tegutseda üksnes liidu avalikes huvides (amicus curiae rollis) ja mitte üht poolt toetades.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Sadamariigi kontroll ***I

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0129),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0081/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0394/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/38/EL) lõplikule kujule).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Sõidukite registreerimisdokumendid ***I

Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/32)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Tuleks kehtestada võimalus sõiduk ajutiselt registrist kustutada näiteks juhul, kui sõiduk on mõnes teises liikmesriigis uuesti registreeritud või see on lammutatud ja maha kantud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Tuleks kehtestada võimalus sõiduk ajutiselt registrist kustutada näiteks juhul, kui sõiduk on mõnes teises liikmesriigis uuesti registreeritud või see on lammutatud ja maha kantud.

| (3) | Tuleks kehtestada võimalus sõiduk
  liikmesriigis, kus see on registreeritud,
  ajutiselt registrist kustutada näiteks juhul, kui sõiduk on mõnes teises liikmesriigis uuesti registreeritud või see on lammutatud ja maha kantud. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks kehtestada võimalus sõiduk
  liikmesriigis, kus see on registreeritud,
  ajutiselt registrist kustutada näiteks juhul, kui sõiduk on mõnes teises liikmesriigis uuesti registreeritud või see on lammutatud ja maha kantud.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Halduskoormuse vähendamiseks ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks sõidukiga seotud teavet säilitada riiklikus registris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Halduskoormuse vähendamiseks ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks sõidukiga seotud teavet säilitada riiklikus registris.

| (4) | Halduskoormuse vähendamiseks ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks sõidukiga seotud teavet säilitada riiklikus
  elektroonilises
  registris. |
| --- | --- |

(4)

Halduskoormuse vähendamiseks ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks sõidukiga seotud teavet säilitada riiklikus
  elektroonilises
  registris.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Selleks et hõlbustada kontrolle, mis on eelkõige mõeldud pettuste ja varastatud sõidukite ebaseadusliku kaubanduse vastaseks võitluseks ning tehnoülevaatuse tõendi kehtivuse kontrollimiseks, on kohane luua tulemuslikul teabevahetusel põhinev tihe liikmesriikidevaheline koostöö, milleks kasutatakse riiklikke elektroonilisi andmebaase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Selleks et hõlbustada kontrolle, mis on eelkõige mõeldud pettuste ja varastatud sõidukite ebaseadusliku kaubanduse vastaseks võitluseks ning tehnoülevaatuse tõendi kehtivuse kontrollimiseks, on kohane luua tulemuslikul teabevahetusel põhinev tihe liikmesriikidevaheline koostöö, milleks kasutatakse riiklikke elektroonilisi andmebaase.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 2 – punktid e ja f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | „ajutine registrist kustutamine” –
  piiratud ajavahemik
  , mille
  jooksul sõidukit
  ei ole lubatud liikluses kasutada
  ja mis ei eelda
  uut registreerimisprotsessi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

„ajutine registrist kustutamine” –
  piiratud ajavahemik
  , mille
  jooksul sõidukit
  ei ole lubatud liikluses kasutada
  ja mis ei eelda
  uut registreerimisprotsessi;

| e) | „ajutine registrist kustutamine” –
  haldusakt
  , mille
  tulemusena
  ei ole
  piiratud ajavahemiku jooksul
  lubatud
  sõidukit
  liikluses kasutada
  ning mille järel, tingimusel et ajutise kustutamise põhjused on likvideeritud, võib seda jälle kasutada, ilma et oleks vaja
  uut registreerimisprotsessi; |
| --- | --- |

e)

„ajutine registrist kustutamine” –
  haldusakt
  , mille
  tulemusena
  ei ole
  piiratud ajavahemiku jooksul
  lubatud
  sõidukit
  liikluses kasutada
  ning mille järel, tingimusel et ajutise kustutamise põhjused on likvideeritud, võib seda jälle kasutada, ilma et oleks vaja
  uut registreerimisprotsessi;

| f) | „alaline registrist kustutamine” – sõiduki liikluses kasutamise loa alaline tühistamine,
  mis eeldab
  uut registreerimisprotsessi. |
| --- | --- |

f)

„alaline registrist kustutamine” – sõiduki liikluses kasutamise loa alaline tühistamine,
  mis eeldab
  uut registreerimisprotsessi.

| f) | „alaline registrist kustutamine” – sõiduki liikluses kasutamise loa alaline tühistamine
  pädeva asutuse poolt
  ,
  mille järel on vaja
  uut registreerimisprotsessi
  , kui sõidukit tahetakse jälle liikluses kasutada
  .
  Registreerimistunnistuse omanik võib esitada pädevale asutusele taotluse alaliseks registrist kustutamiseks. |
| --- | --- |

f)

„alaline registrist kustutamine” – sõiduki liikluses kasutamise loa alaline tühistamine
  pädeva asutuse poolt
  ,
  mille järel on vaja
  uut registreerimisprotsessi
  , kui sõidukit tahetakse jälle liikluses kasutada
  .
  Registreerimistunnistuse omanik võib esitada pädevale asutusele taotluse alaliseks registrist kustutamiseks.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid säilitavad kõik andmed kõigi oma territooriumil registreeritud sõidukite kohta elektroonilises registris. Kõnealuses registris sisalduvad andmed hõlmavad
  kõiki
  I lisa
  kohaseid elemente
  ja ka määruse XX/XX/XX [korralise tehnoülevaatuse kohta] kohase kohustusliku tehnoülevaatuse tulemusi. Nad teevad sõidukeid käsitlevad tehnilised andmed kättesaadavaks pädevatele ametiasutustele või tehnoülevaatusi tegevatele ülevaatuspunktidele. | 4.   Liikmesriigid säilitavad kõik andmed kõigi oma territooriumil registreeritud sõidukite kohta elektroonilises registris. Kõnealuses registris sisalduvad andmed hõlmavad I lisa
  punktides II.4 kuni II.7 nimetatud andmeid
  ja ka määruse XX/XX/XX [korralise tehnoülevaatuse kohta] kohase
  korralise või muu
  kohustusliku tehnoülevaatuse tulemusi. Nad teevad sõidukeid käsitlevad tehnilised andmed kättesaadavaks pädevatele ametiasutustele või tehnoülevaatusi tegevatele ülevaatuspunktidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid säilitavad kõik andmed kõigi oma territooriumil registreeritud sõidukite kohta elektroonilises registris. Kõnealuses registris sisalduvad andmed hõlmavad
  kõiki
  I lisa
  kohaseid elemente
  ja ka määruse XX/XX/XX [korralise tehnoülevaatuse kohta] kohase kohustusliku tehnoülevaatuse tulemusi. Nad teevad sõidukeid käsitlevad tehnilised andmed kättesaadavaks pädevatele ametiasutustele või tehnoülevaatusi tegevatele ülevaatuspunktidele.

4.   Liikmesriigid säilitavad kõik andmed kõigi oma territooriumil registreeritud sõidukite kohta elektroonilises registris. Kõnealuses registris sisalduvad andmed hõlmavad I lisa
  punktides II.4 kuni II.7 nimetatud andmeid
  ja ka määruse XX/XX/XX [korralise tehnoülevaatuse kohta] kohase
  korralise või muu
  kohustusliku tehnoülevaatuse tulemusi. Nad teevad sõidukeid käsitlevad tehnilised andmed kättesaadavaks pädevatele ametiasutustele või tehnoülevaatusi tegevatele ülevaatuspunktidele.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 3a – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kustutamine on jõus seni, kuni sõiduk läbib uue tehnoülevaatuse. Tehnoülevaatuse eduka läbimise korral annab registreerimisasutus viivitamata uuesti loa sõiduki kasutamiseks liikluses. | Kustutamine on jõus seni, kuni sõiduk läbib uue tehnoülevaatuse. Tehnoülevaatuse eduka läbimise korral annab registreerimisasutus viivitamata uuesti loa sõiduki kasutamiseks liikluses
  ; uut registreerimisprotsessi ei ole vaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kustutamine on jõus seni, kuni sõiduk läbib uue tehnoülevaatuse. Tehnoülevaatuse eduka läbimise korral annab registreerimisasutus viivitamata uuesti loa sõiduki kasutamiseks liikluses.

Kustutamine on jõus seni, kuni sõiduk läbib uue tehnoülevaatuse. Tehnoülevaatuse eduka läbimise korral annab registreerimisasutus viivitamata uuesti loa sõiduki kasutamiseks liikluses
  ; uut registreerimisprotsessi ei ole vaja.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 3a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui liikmesriigi registreerimisasutus saab teate, et sõidukit käsitatakse romusõidukina vastavalt direktiivile 2000/53/EÜ, kustutatakse sõiduk alaliselt registrist ja see teave lisatakse liikmesriigi elektroonilisse registrisse. | 2.   Kui liikmesriigi registreerimisasutus saab teate, et sõidukit käsitatakse romusõidukina vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta
  direktiivile 2000/53/EÜ
  kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta
  , kustutatakse sõiduk alaliselt registrist ja see teave lisatakse liikmesriigi elektroonilisse registrisse.
  Sellisel juhul ei järgne alalisele registrist kustutamisele uut registreerimisprotsessi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui liikmesriigi registreerimisasutus saab teate, et sõidukit käsitatakse romusõidukina vastavalt direktiivile 2000/53/EÜ, kustutatakse sõiduk alaliselt registrist ja see teave lisatakse liikmesriigi elektroonilisse registrisse.

2.   Kui liikmesriigi registreerimisasutus saab teate, et sõidukit käsitatakse romusõidukina vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta
  direktiivile 2000/53/EÜ
  kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta
  , kustutatakse sõiduk alaliselt registrist ja see teave lisatakse liikmesriigi elektroonilisse registrisse.
  Sellisel juhul ei järgne alalisele registrist kustutamisele uut registreerimisprotsessi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | artiklile 5 lisatakse
  järgmine lõige
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4)

artiklile 5 lisatakse
  järgmine lõige
  :

| 4) | artiklile 5 lisatakse
  järgmised lõiked
  : |
| --- | --- |

4)

artiklile 5 lisatakse
  järgmised lõiked
  :

„3.   Kui liikmesriik saab teate, et sõiduk on teises liikmesriigis uuesti registreeritud, kustutab ta kõnealuse sõiduki oma territooriumil registreeritud sõidukite registrist.”;

„3.   Kui liikmesriik saab teate, et sõiduk on teises liikmesriigis uuesti registreeritud, kustutab ta kõnealuse sõiduki oma territooriumil registreeritud sõidukite registrist.

3a.
     
  Kui sõiduk registreeritakse uuesti teises liikmesriigis ja registreerimistunnistusele on kantud märge eelmise tehnoülevaatuse läbimise kohta ja järgmise ülevaatuse kuupäev, peab liikmesriik, kus sõiduk uuesti registreeritakse, uue registreerimistunnistuse väljastamisel tunnustama tehnoülevaatuse tõendi kehtivust ning juhul, kui nimetatud tõend on ümberregistreerimise liikmesriigis kohaldatavat tehnoülevaatuste sagedust arvestades kehtiv, tegema uuele registreerimistunnistusele vastava märke.

3b.
     
  Kui sõiduk vahetab omanikku ja registreerimistunnistusele on kantud märge eelmise tehnoülevaatuse läbimise kohta ja järgmise ülevaatuse kuupäev, peab asjaomane liikmesriik uuele omanikule uue registreerimistunnistuse väljastamisel tunnustama tehnoülevaatuse tõendi kehtivust ja tegema uuele registreerimistunnistusele vastava märke.
  ”;

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 5

Artikkel 1 – punkt 5

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Artiklis 6 osutatud delegeeritud
  volitused
  antakse
  määramata ajaks
  alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Artiklis 6 osutatud delegeeritud
  volitused
  antakse
  määramata ajaks
  alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.

volitused

määramata ajaks

| 2. | Artiklis 6 osutatud
  volitus võtta vastu
  delegeeritud
  õigusakte
  antakse
  komisjonile viieks aastaks
  alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
  Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 6 osutatud
  volitus võtta vastu
  delegeeritud
  õigusakte
  antakse
  komisjonile viieks aastaks
  alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
  Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

volitus võtta vastu

õigusakte

komisjonile viieks aastaks

Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6a (uus)

Artikkel 1 – punkt 6a (uus)

Direktiiv 1999/37/EÜ

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a)
     
  Artikkel 9 asendatakse järgmisega: |
| | „Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel. Nad võivad kahe- või mitmepoolselt vahetada teavet, eriti selleks, et vajaduse korral enne mis tahes sõiduki registreerimist kontrollida selle õiguslikku seisundit sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigis. Selline kontrollimine võib toimuda eelkõige arvutivõrgu kaudu ning selleks tehakse riiklikud elektroonilised andmebaasid teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.” |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)
     
  Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

6a)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel. Nad võivad kahe- või mitmepoolselt vahetada teavet, eriti selleks, et vajaduse korral enne mis tahes sõiduki registreerimist kontrollida selle õiguslikku seisundit sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigis. Selline kontrollimine võib toimuda eelkõige arvutivõrgu kaudu ning selleks tehakse riiklikud elektroonilised andmebaasid teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.”

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6b (uus)

Artikkel 1 – punkt 6b (uus)

Direktiiv 1999/37/EÜ

I lisa – punkt II.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b) | I lisa punkti II.5 lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b)

6b)

I lisa punkti II.5 lisatakse järgmine punkt:

| „Y) | märge (näiteks tempel, kuupäev, allkiri) tehnoülevaatuse läbimise kohta ja järgmise tehnoülevaatuse kuupäev (korratakse nii sageli kui vajalik).” |
| --- | --- |

„Y)

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Tarbesõidukite tehnokontroll ***I

Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/33)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid
  , et vahetult liiklusohtlikke sõidukeid ei kasutataks teedel liiklemiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid
  , et vahetult liiklusohtlikke sõidukeid ei kasutataks teedel liiklemiseks
  .

| (3) | Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid.
  Korraline ülevaatus peaks olema sõiduki sõidukõlblikkuse tagamise peamine vahend. Tarbesõidukite tehnokontrollid peaksid korralisi ülevaatusi üksnes täiendama ning neid peaks kohaldama otseselt liiklusohtlike liiklevate sõidukite tuvastamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid.
  Korraline ülevaatus peaks olema sõiduki sõidukõlblikkuse tagamise peamine vahend. Tarbesõidukite tehnokontrollid peaksid korralisi ülevaatusi üksnes täiendama ning neid peaks kohaldama otseselt liiklusohtlike liiklevate sõidukite tuvastamiseks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja
  nõudeid
  . Siiski on liiklevate sõidukite etteteatamata tehnokontrolliga vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist
  vastavad
  need kogu kasutusaja jooksul
  ohutusstandarditele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja
  nõudeid
  . Siiski on liiklevate sõidukite etteteatamata tehnokontrolliga vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist
  vastavad
  need kogu kasutusaja jooksul
  ohutusstandarditele
  .

| (4) | Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid
  , nõudeid
  ja
  keskkonnastandardeid
  . Siiski on liiklevate sõidukite etteteatamata tehnokontrolliga vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist
  on
  need kogu kasutusaja jooksul
  tehniliselt sõidukõlblikud
  . |
| --- | --- |

(4)

Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid
  , nõudeid
  ja
  keskkonnastandardeid
  . Siiski on liiklevate sõidukite etteteatamata tehnokontrolliga vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist
  on
  need kogu kasutusaja jooksul
  tehniliselt sõidukõlblikud
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 a) | Kuna komisjoni aruandes direktiivi 2000/30/EÜ rakendamise kohta on nimetatud, et paljudel tehnokontrolliks peatatud sõidukitel ei avastata mingeid puudusi, peaks liiklevate sõidukite tehnokontrolli alla kuuluvate sõidukite valimine toimuma käitajate riskiprofiili alusel ja keskenduma suure riskiprofiiliga ettevõtjatele, et niimoodi vähendada nende ettevõtjate halduskoormust, kes hooldavad oma sõidukeid nõuetekohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 a)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tuleks rakendada riskiastme hindamise süsteemi abil.
  Liikmesriigid võivad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ artikli 9 kohaselt kehtestatud riskiastme hindamise süsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tuleks rakendada riskiastme hindamise süsteemi abil.
  Liikmesriigid võivad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ (mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ artikli 9 kohaselt kehtestatud riskiastme hindamise süsteemi.

| (6) | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tuleks
  seetõttu
  rakendada riskiastme hindamise süsteemi abil
  , mis põhineb üksikute ettevõtjate käitatavate sõidukite puhul avastatud puuduste arvul ja raskusastmel, mida on nimetatud standardsetes tehnoülevaatuse kontrollkaartides ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruannetes
  . |
| --- | --- |

(6)

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tuleks
  seetõttu
  rakendada riskiastme hindamise süsteemi abil
  , mis põhineb üksikute ettevõtjate käitatavate sõidukite puhul avastatud puuduste arvul ja raskusastmel, mida on nimetatud standardsetes tehnoülevaatuse kontrollkaartides ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruannetes
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 a) | Võttes arvesse tarbesõidukite osakaalu liikmesriikide vahelises liikluses ning selleks et vältida diskrimineerimist sõiduki registreerimise riigi alusel, tuleks riskiastme hindamise süsteemi rakendada kogu liidus ja see peaks põhinema kõikide liikmesriikide tarbesõidukite korrapäraste tehnokontrollide ja teeäärsete kontrollide piisaval ühtlustamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 a)

Võttes arvesse tarbesõidukite osakaalu liikmesriikide vahelises liikluses ning selleks et vältida diskrimineerimist sõiduki registreerimise riigi alusel, tuleks riskiastme hindamise süsteemi rakendada kogu liidus ja see peaks põhinema kõikide liikmesriikide tarbesõidukite korrapäraste tehnokontrollide ja teeäärsete kontrollide piisaval ühtlustamisel.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 b) | Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ning luuakse Euroopa autoveo-ettevõtjate register (ERRU). ERRU võimaldab riikide autoveo- ettevõtjate riiklike registrite üleeuroopalist ühendamist kooskõlas liidu andmekaitse-eeskirjadega. Selle, liikmesriikide pädevate asutuste hallatava süsteemi kasutamine lihtsustab koostööd liikmesriikide vahel ning vähendab nii ettevõtete kui ka haldusasutuste kontrollidega seotud kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 b)

Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ning luuakse Euroopa autoveo-ettevõtjate register (ERRU). ERRU võimaldab riikide autoveo- ettevõtjate riiklike registrite üleeuroopalist ühendamist kooskõlas liidu andmekaitse-eeskirjadega. Selle, liikmesriikide pädevate asutuste hallatava süsteemi kasutamine lihtsustab koostööd liikmesriikide vahel ning vähendab nii ettevõtete kui ka haldusasutuste kontrollidega seotud kulusid.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 a) | Kommertsvedusid tegevate veoautode asemel kasutatakse mõnel juhul põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. Oluline on tagada, et juhul, kui põllumajanduslikke sõidukeid kasutatakse sellisel viisil, käsitletakse neid liiklevate sõidukite tehnokontrolli seisukohast veoautodega samamoodi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 a)

Kommertsvedusid tegevate veoautode asemel kasutatakse mõnel juhul põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. Oluline on tagada, et juhul, kui põllumajanduslikke sõidukeid kasutatakse sellisel viisil, käsitletakse neid liiklevate sõidukite tehnokontrolli seisukohast veoautodega samamoodi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Liigse halduskoormuse ja -kulu vältimiseks ning kontrollide tõhustamiseks
  tuleks
  eelisjärjekorras
  kontrollida
  sõidukeid, mida käitavad ettevõtjad, kes ei täida liiklusohutus- ja keskkonnakaitsenorme, samal ajal kui vastutustundlike ja ohutusnõudeid täitvate ettevõtjate nõuetekohaselt hooldatud sõidukeid
  tuleks
  harvemini
  kontrollida
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Liigse halduskoormuse ja -kulu vältimiseks ning kontrollide tõhustamiseks
  tuleks
  eelisjärjekorras
  kontrollida
  sõidukeid, mida käitavad ettevõtjad, kes ei täida liiklusohutus- ja keskkonnakaitsenorme, samal ajal kui vastutustundlike ja ohutusnõudeid täitvate ettevõtjate nõuetekohaselt hooldatud sõidukeid
  tuleks
  harvemini
  kontrollida
  .

| (10) | Liigse halduskoormuse ja -kulu vältimiseks ning kontrollide tõhustamiseks
  peaksid riiklikud pädevad asutused saama otsustada, et
  eelisjärjekorras
  kontrollitakse
  sõidukeid, mida käitavad ettevõtjad, kes ei täida liiklusohutus- ja keskkonnakaitsenorme, samal ajal kui vastutustundlike ja ohutusnõudeid täitvate ettevõtjate nõuetekohaselt hooldatud sõidukeid
  kontrollitakse
  harvemini. |
| --- | --- |

(10)

Liigse halduskoormuse ja -kulu vältimiseks ning kontrollide tõhustamiseks
  peaksid riiklikud pädevad asutused saama otsustada, et
  eelisjärjekorras
  kontrollitakse
  sõidukeid, mida käitavad ettevõtjad, kes ei täida liiklusohutus- ja keskkonnakaitsenorme, samal ajal kui vastutustundlike ja ohutusnõudeid täitvate ettevõtjate nõuetekohaselt hooldatud sõidukeid
  kontrollitakse
  harvemini.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Liiklevate sõidukite tehnokontroll peaks hõlmama algset ja vajaduse korral põhjalikumat kontrolli. Mõlemal juhul peaks kontroll hõlmama sõiduki kõiki asjakohased osi ja süsteeme. Kõigi võimalike punktide ühetaolisemaks kontrollimiseks tuleks kehtestada kontrollimeetodid ja puuduste näited ning tuleks ette näha nende hindamine vastavalt raskusastmele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Liiklevate sõidukite tehnokontroll peaks hõlmama algset ja vajaduse korral põhjalikumat kontrolli. Mõlemal juhul peaks kontroll hõlmama sõiduki kõiki asjakohased osi ja süsteeme. Kõigi võimalike punktide ühetaolisemaks kontrollimiseks tuleks kehtestada kontrollimeetodid ja puuduste näited ning tuleks ette näha nende hindamine vastavalt raskusastmele.

| (11) | Liiklevate sõidukite tehnokontroll peaks hõlmama algset ja vajaduse korral põhjalikumat kontrolli. Mõlemal juhul peaks kontroll hõlmama sõiduki kõiki asjakohased osi ja süsteeme
  , sh veose kinnitamist
  . Kõigi võimalike punktide ühetaolisemaks kontrollimiseks tuleks kehtestada kontrollimeetodid ja puuduste näited ning tuleks ette näha nende hindamine vastavalt raskusastmele.
  Veose kinnitamisega seoses tuleks soodustada veose kinnitamise ja selle hindamise standardite kasutamist. |
| --- | --- |

(11)

Liiklevate sõidukite tehnokontroll peaks hõlmama algset ja vajaduse korral põhjalikumat kontrolli. Mõlemal juhul peaks kontroll hõlmama sõiduki kõiki asjakohased osi ja süsteeme
  , sh veose kinnitamist
  . Kõigi võimalike punktide ühetaolisemaks kontrollimiseks tuleks kehtestada kontrollimeetodid ja puuduste näited ning tuleks ette näha nende hindamine vastavalt raskusastmele.
  Veose kinnitamisega seoses tuleks soodustada veose kinnitamise ja selle hindamise standardite kasutamist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11 a) | Kuna rehvide nõuetekohane toimimine on tihedalt seotud nende rõhuga, tuleks kaaluda UNECE eeskirjas 64.02 määratletud rehvirõhu seire süsteemide paigaldamise kohustuse laiendamist tarbesõidukitele ning asjakohasel juhul tuleks nende süsteemide toimimist kontrollida liiklevate sõidukite tehnokontrollide käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11 a)

Kuna rehvide nõuetekohane toimimine on tihedalt seotud nende rõhuga, tuleks kaaluda UNECE eeskirjas 64.02 määratletud rehvirõhu seire süsteemide paigaldamise kohustuse laiendamist tarbesõidukitele ning asjakohasel juhul tuleks nende süsteemide toimimist kontrollida liiklevate sõidukite tehnokontrollide käigus.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11 b) | Liikmesriigid võivad kontrollida veose kinnitamist liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus vastavalt kehtivatele normidele. Selliste kontrollide tulemusi ei tohiks sisestada riskiastme hindamise süsteemi enne veose kinnitamise alaste eeskirjade ühtlustamist liidu tasandil. Kuni ühtlustamiseni tuleks julgustada kasutada hindamisel Euroopa norme ja Euroopa parimaid tavasid käsitlevaid suuniseid veose kinnitamise kohta autoveos. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11 b)

Liikmesriigid võivad kontrollida veose kinnitamist liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus vastavalt kehtivatele normidele. Selliste kontrollide tulemusi ei tohiks sisestada riskiastme hindamise süsteemi enne veose kinnitamise alaste eeskirjade ühtlustamist liidu tasandil. Kuni ühtlustamiseni tuleks julgustada kasutada hindamisel Euroopa norme ja Euroopa parimaid tavasid käsitlevaid suuniseid veose kinnitamise kohta autoveos.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanded on mitmes liikmesriigis elektroonilised. Sel juhul
  tuleks juhile esitada kontrolliaruande väljatrükk
  . Liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus kogutud kõik andmed ja kogu teave tuleks saata liikmesriigi ühisesse andmebaasi, et andmeid oleks võimalik hõlpsamini töödelda ning et andmeedastusega ei kaasneks täiendavat halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanded on mitmes liikmesriigis elektroonilised. Sel juhul
  tuleks juhile esitada kontrolliaruande väljatrükk
  . Liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus kogutud kõik andmed ja kogu teave tuleks saata liikmesriigi ühisesse andmebaasi, et andmeid oleks võimalik hõlpsamini töödelda ning et andmeedastusega ei kaasneks täiendavat halduskoormust.

| (12) | Liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanded on mitmes liikmesriigis elektroonilised. Sel juhul
  on tähtis täielikult kasutada elektroonilise suhtluse võimalusi ning kontrolliaruandeid võimalikult vähe välja printida
  . Liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus kogutud kõik andmed ja kogu teave tuleks saata liikmesriigi ühisesse andmebaasi, et andmeid oleks võimalik hõlpsamini töödelda ning et andmeedastusega ei kaasneks täiendavat halduskoormust. |
| --- | --- |

(12)

Liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanded on mitmes liikmesriigis elektroonilised. Sel juhul
  on tähtis täielikult kasutada elektroonilise suhtluse võimalusi ning kontrolliaruandeid võimalikult vähe välja printida
  . Liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus kogutud kõik andmed ja kogu teave tuleks saata liikmesriigi ühisesse andmebaasi, et andmeid oleks võimalik hõlpsamini töödelda ning et andmeedastusega ei kaasneks täiendavat halduskoormust.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Liikuvate kontrolliüksuste kasutamine aitab vähendada järjekordi ja käitajate kulusid, kuna üksikasjalikumaid kontrolle saab teha kohe tee ääres.
  Teatavatel tingimustel võidakse
  üksikasjalikumad kontrollid teha ka ülevaatuspunktides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Liikuvate kontrolliüksuste kasutamine aitab vähendada järjekordi ja käitajate kulusid, kuna üksikasjalikumaid kontrolle saab teha kohe tee ääres.
  Teatavatel tingimustel võidakse
  üksikasjalikumad kontrollid teha ka ülevaatuspunktides.

| (13) | Liikuvate kontrolliüksuste kasutamine aitab vähendada järjekordi ja käitajate kulusid, kuna üksikasjalikumaid kontrolle saab teha kohe tee ääres. Üksikasjalikumad kontrollid
  võidakse
  teha ka ülevaatuspunktides
  , kui need asuvad läheduses
  . |
| --- | --- |

(13)

Liikuvate kontrolliüksuste kasutamine aitab vähendada järjekordi ja käitajate kulusid, kuna üksikasjalikumaid kontrolle saab teha kohe tee ääres. Üksikasjalikumad kontrollid
  võidakse
  teha ka ülevaatuspunktides
  , kui need asuvad läheduses
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegevatel isikutel peaksid olema piisavad oskused tõhusa visuaalse kontrolli tegemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegevatel isikutel peaksid olema piisavad oskused tõhusa visuaalse kontrolli tegemiseks.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14 a) | Algse liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemise eest ei tohiks ettevõtjatelt ega autojuhtidelt tasu võtta. Et aga katta kulusid, mis liikuvatel kontrolliüksustel või läheduses asuvatel ülevaatuspunktidel tekivad üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus tehniliste seadmete kasutamisel, peaks liikmesriikidel olema õigus kehtestada tasu kindlakstehtud suurte või ohtlike puuduste eest, mis annavad tunnistust sellest, et sõidukit käitav ettevõtja ei ole täitnud kohustust hoida sõiduk sõidukõlbulikus seisukorras. Ettevõtjate finantskoormuse piiramiseks tuleks tasu kehtestada selliselt, et selle summa ei ületa tasu, mida võetakse sama sõidukikategooria korralise tehnoülevaatuse eest. Kogu selliste tasude kehtestamiselt saadavat kasu või sissetulekut tuleks kasutada liiklusohutuse suurendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14 a)

Algse liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemise eest ei tohiks ettevõtjatelt ega autojuhtidelt tasu võtta. Et aga katta kulusid, mis liikuvatel kontrolliüksustel või läheduses asuvatel ülevaatuspunktidel tekivad üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus tehniliste seadmete kasutamisel, peaks liikmesriikidel olema õigus kehtestada tasu kindlakstehtud suurte või ohtlike puuduste eest, mis annavad tunnistust sellest, et sõidukit käitav ettevõtja ei ole täitnud kohustust hoida sõiduk sõidukõlbulikus seisukorras. Ettevõtjate finantskoormuse piiramiseks tuleks tasu kehtestada selliselt, et selle summa ei ületa tasu, mida võetakse sama sõidukikategooria korralise tehnoülevaatuse eest. Kogu selliste tasude kehtestamiselt saadavat kasu või sissetulekut tuleks kasutada liiklusohutuse suurendamiseks.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Selleks et tõhustada liikmesriikidevahelist teabevahetust, peaks igas liikmesriigis olema üks asutus, kes tegutseb asjaomaste pädevate asutustega suhtlemisel kontaktpunktina. See asutus peaks koostama ka asjakohase statistika. Peale selle peaksid liikmesriigid kohaldama oma territooriumil järjekindlat riiklikku jõustamisstrateegiat ning nad võivad rakendamise kooskõlastamiseks määrata ühe asutuse. Iga liikmesriigi pädevad asutused peaksid ette nägema menetluse tähtaegade ja vahetatava teabe sisu kindlaksmääramiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Selleks et tõhustada liikmesriikidevahelist teabevahetust, peaks igas liikmesriigis olema üks asutus, kes tegutseb asjaomaste pädevate asutustega suhtlemisel kontaktpunktina. See asutus peaks koostama ka asjakohase statistika. Peale selle peaksid liikmesriigid kohaldama oma territooriumil järjekindlat riiklikku jõustamisstrateegiat ning nad võivad rakendamise kooskõlastamiseks määrata ühe asutuse. Iga liikmesriigi pädevad asutused peaksid ette nägema menetluse tähtaegade ja vahetatava teabe sisu kindlaksmääramiseks.

| (16) | Selleks et tõhustada liikmesriikidevahelist teabevahetust, peaks igas liikmesriigis olema üks asutus, kes tegutseb asjaomaste pädevate asutustega suhtlemisel kontaktpunktina. See asutus peaks koostama ka asjakohase statistika
  , eelkõige selle kohta, millise kategooria tarbesõidukeid liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus kontrolliti, kui palju ja milliseid puudusi leiti ja millise raskusastmega need puudused olid
  . Peale selle peaksid liikmesriigid kohaldama oma territooriumil järjekindlat riiklikku jõustamisstrateegiat ning nad võivad rakendamise kooskõlastamiseks määrata ühe asutuse. Iga liikmesriigi pädevad asutused peaksid ette nägema menetluse tähtaegade ja vahetatava teabe sisu kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tõhustada liikmesriikidevahelist teabevahetust, peaks igas liikmesriigis olema üks asutus, kes tegutseb asjaomaste pädevate asutustega suhtlemisel kontaktpunktina. See asutus peaks koostama ka asjakohase statistika
  , eelkõige selle kohta, millise kategooria tarbesõidukeid liiklevate sõidukite tehnokontrolli käigus kontrolliti, kui palju ja milliseid puudusi leiti ja millise raskusastmega need puudused olid
  . Peale selle peaksid liikmesriigid kohaldama oma territooriumil järjekindlat riiklikku jõustamisstrateegiat ning nad võivad rakendamise kooskõlastamiseks määrata ühe asutuse. Iga liikmesriigi pädevad asutused peaksid ette nägema menetluse tähtaegade ja vahetatava teabe sisu kindlaksmääramiseks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Selleks et liidus rakendatava liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmava korra toimimist oleks võimalik jälgida, peaksid liikmesriigid komisjonile
  kaks korda aastas
  teatama liiklevate sõidukite kontrolli tulemused. Komisjon peaks kogutud andmed edastama Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Selleks et liidus rakendatava liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmava korra toimimist oleks võimalik jälgida, peaksid liikmesriigid komisjonile
  kaks korda aastas
  teatama liiklevate sõidukite kontrolli tulemused. Komisjon peaks kogutud andmed edastama Euroopa Parlamendile.

| (17) | Selleks et liidus rakendatava liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmava korra toimimist oleks võimalik jälgida, peaksid liikmesriigid komisjonile
  igal teisel aastal enne 31. märtsi
  teatama liiklevate sõidukite kontrolli tulemused. Komisjon peaks kogutud andmed edastama Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et liidus rakendatava liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmava korra toimimist oleks võimalik jälgida, peaksid liikmesriigid komisjonile
  igal teisel aastal enne 31. märtsi
  teatama liiklevate sõidukite kontrolli tulemused. Komisjon peaks kogutud andmed edastama Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17 a) | Et ettevõtjate ja autojuhtide ajakulu oleks võimalikult väike ja üldine tõhusus suurem, tuleks liiklevate sõidukite tehnokontrolli puhul innustada autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (2),


  direktiiv 2006/22/EÜ ja nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta

   (3)

  – järgimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17 a)

Et ettevõtjate ja autojuhtide ajakulu oleks võimalikult väike ja üldine tõhusus suurem, tuleks liiklevate sõidukite tehnokontrolli puhul innustada autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (2),


  direktiiv 2006/22/EÜ ja nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta

   (3)

  – järgimist.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega kehtestatakse liikmesriikide territooriumil liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli kord. | 1.
     Käesoleva määrusega kehtestatakse liikmesriikide territooriumil liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli
  ja -ülevaatuse
  kord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega kehtestatakse liikmesriikide territooriumil liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli kord.

1.
     Käesoleva määrusega kehtestatakse liikmesriikide territooriumil liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli
  ja -ülevaatuse
  kord.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teostamisel ei tohi esineda diskrimineerimist autojuhi kodakondsuse alusel ega asjaomase tarbesõiduki registreerimise või kasutuselevõtmise riigi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Liiklevate sõidukite tehnokontrolli teostamisel ei tohi esineda diskrimineerimist autojuhi kodakondsuse alusel ega asjaomase tarbesõiduki registreerimise või kasutuselevõtmise riigi alusel.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste
  tarbesõidukite
  suhtes, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h ja mis kuuluvad järgmistesse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2007/46/EÜ
  kohastesse
  kategooriatesse: | 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste
  sõidukite
  suhtes, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h ja mis kuuluvad järgmistesse
  direktiivis
  2007/46/EÜ
  ja direktiivis 2003/37/EÜ osutatud
  kategooriatesse: |
| — | mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste
  tarbesõidukite
  suhtes, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h ja mis kuuluvad järgmistesse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2007/46/EÜ
  kohastesse
  kategooriatesse:

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse selliste
  sõidukite
  suhtes, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h ja mis kuuluvad järgmistesse
  direktiivis
  2007/46/EÜ
  ja direktiivis 2003/37/EÜ osutatud
  kategooriatesse:

—

mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid);

| — | mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid)
  , ja mis tahes nende külge kinnitatud haagis
  ; |
| --- | --- |

—

mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid)
  , ja mis tahes nende külge kinnitatud haagis
  ;

| — | vähemalt neljarattalised sõidukid, mida kasutatakse kaupade maateeveoks ja
  mille
  registrimass ei ületa
  3 500  kg (N1-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

vähemalt neljarattalised sõidukid, mida kasutatakse kaupade maateeveoks ja
  mille
  registrimass ei ületa
  3 500  kg (N1-kategooria sõidukid);

| — | peamiselt kaubaveoks kasutatavad mootorsõidukid,
  mille
  täismass on kuni
  3 500  kg (N1-kategooria sõidukid)
  , ja mis tahes nende külge kinnitatud haagis
  ; |
| --- | --- |

—

peamiselt kaubaveoks kasutatavad mootorsõidukid,
  mille
  täismass on kuni
  3 500  kg (N1-kategooria sõidukid)
  , ja mis tahes nende külge kinnitatud haagis
  ;

| — | kaubaveoks kasutatavad
  sõidukid
  , mille registrimass ületab 3 500  kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

kaubaveoks kasutatavad
  sõidukid
  , mille registrimass ületab 3 500  kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid);

| — | kaubaveoks kasutatavad
  mootorsõidukid
  , mille registrimass ületab 3 500  kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid)
  ja mis tahes nende külge kinnitatud haagis
  ; |
| --- | --- |

—

kaubaveoks kasutatavad
  mootorsõidukid
  , mille registrimass ületab 3 500  kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid)
  ja mis tahes nende külge kinnitatud haagis
  ;

| — | haagised ja poolhaagised, mille registrimass ei ületa 3 500  kg (O1- ja O2-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

haagised ja poolhaagised, mille registrimass ei ületa 3 500  kg (O1- ja O2-kategooria sõidukid);

| — | haagised ja poolhaagised, mille registrimass ületab 3 500  kg (O3- ja O4- kategooria sõidukid). |
| --- | --- |

—

haagised ja poolhaagised, mille registrimass ületab 3 500  kg (O3- ja O4- kategooria sõidukid).

| — | T5-kategooria ratastraktorid, mida kasutatakse avalikel teedel peamiselt kaubandusliku maanteetranspordi eesmärgil ja mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 40 km/h. |
| --- | --- |

—

T5-kategooria ratastraktorid, mida kasutatakse avalikel teedel peamiselt kaubandusliku maanteetranspordi eesmärgil ja mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 40 km/h.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | „tarbesõiduk” –
  kaupade või reisijate kommertsveoks ettenähtud
  mootorsõiduk ja selle haagis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

„tarbesõiduk” –
  kaupade või reisijate kommertsveoks ettenähtud
  mootorsõiduk ja selle haagis;

| (6) | „tarbesõiduk” – mootorsõiduk ja selle haagis
  , mis on ette nähtud kaupade või reisijate maanteeveoks tasu eest
  ; |
| --- | --- |

(6)

„tarbesõiduk” – mootorsõiduk ja selle haagis
  , mis on ette nähtud kaupade või reisijate maanteeveoks tasu eest
  ;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „liiklevate sõidukite tehnokontroll” – liikmesriigi territooriumil avalikel teedel liiklevate tarbesõidukite etteteatamata kontroll, mida teevad ametiasutused või mis tehakse nende otsese järelevalve all; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„liiklevate sõidukite tehnokontroll” – liikmesriigi territooriumil avalikel teedel liiklevate tarbesõidukite etteteatamata kontroll, mida teevad ametiasutused või mis tehakse nende otsese järelevalve all;

| (9) | „liiklevate sõidukite tehnokontroll” – liikmesriigi territooriumil avalikel teedel liiklevate tarbesõidukite
  ja nende veose kinnitamise
  etteteatamata kontroll, mida teevad ametiasutused või mis tehakse nende otsese järelevalve all; |
| --- | --- |

(9)

„liiklevate sõidukite tehnokontroll” – liikmesriigi territooriumil avalikel teedel liiklevate tarbesõidukite
  ja nende veose kinnitamise
  etteteatamata kontroll, mida teevad ametiasutused või mis tehakse nende otsese järelevalve all;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „tehnoülevaatus” – kontroll, et
  sõiduki kõik osad vastavad
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis kehtivad tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ja ka järelpaigaldamise ajal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„tehnoülevaatus” – kontroll, et
  sõiduki kõik osad vastavad
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis kehtivad tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ja ka järelpaigaldamise ajal;

| (10) | „tehnoülevaatus” – kontroll,
  millega tagatakse,
  et
  sõiduk on avalikel teedel liiklemiseks ohutu ja et see vastab nõutavatele
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis kehtivad tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ja ka järelpaigaldamise ajal; |
| --- | --- |

(10)

„tehnoülevaatus” – kontroll,
  millega tagatakse,
  et
  sõiduk on avalikel teedel liiklemiseks ohutu ja et see vastab nõutavatele
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis kehtivad tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ja ka järelpaigaldamise ajal;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | „pädev asutus” – ametiasutus või avalik-õiguslik asutus, kes vastutab liiklevate sõidukite
  riikliku
  tehnokontrolli süsteemi haldamise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

„pädev asutus” – ametiasutus või avalik-õiguslik asutus, kes vastutab liiklevate sõidukite
  riikliku
  tehnokontrolli süsteemi haldamise eest.

| (11) | „pädev asutus” –
  liikmesriigi volitatud
  ametiasutus või avalik-õiguslik asutus, kes vastutab liiklevate sõidukite tehnokontrolli süsteemi haldamise
  , sealhulgas asjakohasel juhul ka liiklevate sõidukite tehnokontrollide tegemise
  eest. |
| --- | --- |

(11)

„pädev asutus” –
  liikmesriigi volitatud
  ametiasutus või avalik-õiguslik asutus, kes vastutab liiklevate sõidukite tehnokontrolli süsteemi haldamise
  , sealhulgas asjakohasel juhul ka liiklevate sõidukite tehnokontrollide tegemise
  eest.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | „ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, tulunduslik või mittetulunduslik ühendus või isikute rühm, mis ei ole juriidiline isik, samuti juriidilise isiku staatuses ametiasutus või juriidilise isiku staatuses asutuse alluvuses olev ametiasutus, mis tegeleb autovedudega kas rendi või tasu eest või omal kulul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14 a) | „ohutushindamine” – tarbesõiduki šassii ja kanderaamistiku, haakeseadme, rooliseadme, rehvide, velgede ja pidurisüsteemi visuaalne, toimivuse ja töötamise kontroll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14 a)

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14 b) | „ülevaatuspunkt” – avalik või eraõiguslik asutus või ettevõte, kellele liikmesriik on andnud volituse teha tehnoülevaatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14 b)

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 14 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14 c) | „käitaja” – eraisik või juriidiline isik, kes käitab sõidukit kas selle omanikuna või kellel on sõiduki omaniku volitus seda käitada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14 c)

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Igas liikmesriigis igal kalendriaastal
  tehtavate liiklevate
  sõidukite
  algsete tehnokontrollide koguarv moodustab vähemalt 5 % selliste tema territooriumil registreeritud sõidukite koguarvust, millele osutatakse artikli 3 lõikes 1
  . | Igas liikmesriigis
  viiakse
  igal kalendriaastal
  läbi nõuetekohane arv
  sõidukite
  algseid tehnokontrolle
  . |
| | Igas liikmesriigis igal kalendriaastal tehtavate liiklevate tarbesõidukite algsete tehnokontrollide koguarv moodustab vähemalt 5 % alljärgnevate tema territooriumil registreeritud tarbesõidukite koguarvust, millele osutatakse artikli 2 lõikes 1: |
| | — | mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Igas liikmesriigis igal kalendriaastal
  tehtavate liiklevate
  sõidukite
  algsete tehnokontrollide koguarv moodustab vähemalt 5 % selliste tema territooriumil registreeritud sõidukite koguarvust, millele osutatakse artikli 3 lõikes 1
  .

Igas liikmesriigis
  viiakse
  igal kalendriaastal
  läbi nõuetekohane arv
  sõidukite
  algseid tehnokontrolle
  .

Igas liikmesriigis igal kalendriaastal tehtavate liiklevate tarbesõidukite algsete tehnokontrollide koguarv moodustab vähemalt 5 % alljärgnevate tema territooriumil registreeritud tarbesõidukite koguarvust, millele osutatakse artikli 2 lõikes 1:

—

mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid);

| — | kaubaveoks kasutatavad sõidukid, mille registrimass ületab 3 500  kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

kaubaveoks kasutatavad sõidukid, mille registrimass ületab 3 500  kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid);

| — | haagised ja poolhaagised, mille registrimass ületab 3 500  kg (O3- ja O4- kategooria sõidukid). |
| --- | --- |

—

haagised ja poolhaagised, mille registrimass ületab 3 500  kg (O3- ja O4- kategooria sõidukid).

Proportsionaalselt kontrollitakse vähemalt 5 % tarbesõidukitest, mis ei ole registreeritud tema territooriumil, kuid seal liiguvad.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Riiklikul tasandil kehtestatakse
  liiklevate sõidukite tehnokontrolli
  hõlmav
  riskiastme hindamise süsteem, mis põhineb
  üksikute ettevõtjate käitatavate
  sõidukite
  puhul avastatud
  puuduste arvul ja raskusastmel. Riskiastme hindamise
  süsteemi
  haldab liikmesriigi pädev asutus. | 1.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli
  tõhususe suurendamiseks tuleb liidu tasandil kehtestada
  riskiastme hindamise süsteem, mis põhineb
  tarbesõidukite korralise tehnoülevaatuse ja liiklevate
  sõidukite
  tehnokontrolli käigus leitud
  puuduste arvul ja raskusastmel. Riskiastme hindamise
  süsteem põhineb kogu liidus omavahel ühendatud riiklikel elektroonilistel registritel ja seda
  haldab
  iga
  liikmesriigi pädev asutus. |
| | Kolm aastat pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse XX (milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ) jõustumist esitatakse tehnoülevaatuse kontrollkaardid ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanded standardses Euroopa Liidu vormis. |
| 2.   
  Liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmavasse
  riskiastme hindamise süsteemi lisatavale
  igale
  ettevõtjale
  määratakse
  riskiprofiil I lisas osutatud
  kriteeriumide alusel. | 2.   
  Pärast lõikes 1 osutatud kuupäeva määratakse igale
  riskiastme hindamise süsteemi lisatavale ettevõtjale riskiprofiil
  , kasutades järgmisi
  I lisas osutatud
  kriteeriumeid: |
| | — | puuduste arv; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Riiklikul tasandil kehtestatakse
  liiklevate sõidukite tehnokontrolli
  hõlmav
  riskiastme hindamise süsteem, mis põhineb
  üksikute ettevõtjate käitatavate
  sõidukite
  puhul avastatud
  puuduste arvul ja raskusastmel. Riskiastme hindamise
  süsteemi
  haldab liikmesriigi pädev asutus.

1.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli
  tõhususe suurendamiseks tuleb liidu tasandil kehtestada
  riskiastme hindamise süsteem, mis põhineb
  tarbesõidukite korralise tehnoülevaatuse ja liiklevate
  sõidukite
  tehnokontrolli käigus leitud
  puuduste arvul ja raskusastmel. Riskiastme hindamise
  süsteem põhineb kogu liidus omavahel ühendatud riiklikel elektroonilistel registritel ja seda
  haldab
  iga
  liikmesriigi pädev asutus.

Kolm aastat pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse XX (milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ) jõustumist esitatakse tehnoülevaatuse kontrollkaardid ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanded standardses Euroopa Liidu vormis.

2.   
  Liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmavasse
  riskiastme hindamise süsteemi lisatavale
  igale
  ettevõtjale
  määratakse
  riskiprofiil I lisas osutatud
  kriteeriumide alusel.

2.   
  Pärast lõikes 1 osutatud kuupäeva määratakse igale
  riskiastme hindamise süsteemi lisatavale ettevõtjale riskiprofiil
  , kasutades järgmisi
  I lisas osutatud
  kriteeriumeid:

—

puuduste arv;

| — | puuduste raskusaste; |
| --- | --- |

—

puuduste raskusaste;

| — | ülevaatuste või kontrollide arv; |
| --- | --- |

—

ülevaatuste või kontrollide arv;

| — | ajafaktor. |
| --- | --- |

—

ajafaktor.

Ettevõtjad klassifitseeritakse järgmise riskiprofiili alusel:

Ettevõtjad klassifitseeritakse järgmise riskiprofiili alusel:

| — | suur risk; |
| --- | --- |

—

suur risk;

| — | suur risk; |
| --- | --- |

—

suur risk;

| — | keskmine risk, |
| --- | --- |

—

keskmine risk,

| — | keskmine risk, |
| --- | --- |

—

keskmine risk,

| — | väike risk. |
| --- | --- |

—

väike risk.

| — | väike risk. |
| --- | --- |

—

väike risk.

Et ettevõtjad saaksid oma riskiprofiili parandada, võetakse asjaomase ettevõtja riskiastme kindlaksmääramisel arvesse seda, kuidas need ettevõtjad on järginud vabatahtlike ja korrapäraste sõidukite ohutushindamiste tulemusena esitatud sellise tehnoülevaatuse nõudeid, mis toimuvad järgmiste ajavahemike järel:

| — | N2- kategooria sõidukid registrimassiga üle 7,5 t: esmakordselt alates 42. kuust pärast esimest registreerimist ja järgmised ohutushindamised iga 6 kuu tagant pärast viimati tehtud tehnoülevaatust; |
| --- | --- |

—

N2- kategooria sõidukid registrimassiga üle 7,5 t: esmakordselt alates 42. kuust pärast esimest registreerimist ja järgmised ohutushindamised iga 6 kuu tagant pärast viimati tehtud tehnoülevaatust;

| — | N3-kategooria sõidukid: esmakordselt alates 30. kuust pärast esimest registreerimist ja järgmised ohutushindamised iga 6 kuu tagant pärast viimati tehtud tehnoülevaatust; |
| --- | --- |

—

N3-kategooria sõidukid: esmakordselt alates 30. kuust pärast esimest registreerimist ja järgmised ohutushindamised iga 6 kuu tagant pärast viimati tehtud tehnoülevaatust;

| — | O4-kategooria sõidukid: esmakordselt alates 30. kuust pärast esimest registreerimist ja järgmised ohutushindamised iga 6 kuu tagant pärast viimati tehtud tehnoülevaatust. |
| --- | --- |

—

O4-kategooria sõidukid: esmakordselt alates 30. kuust pärast esimest registreerimist ja järgmised ohutushindamised iga 6 kuu tagant pärast viimati tehtud tehnoülevaatust.

3.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmava riskiastme hindamise süsteemi rakendamiseks
  võivad
  liikmesriigid
  kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ artikli 9
  kohaselt kehtestatud riskiastme hindamise süsteemi.

3.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli hõlmava riskiastme hindamise süsteemi rakendamiseks
  kasutavad
  liikmesriigid
  määruse (EÜ) nr 1071/2009
  kohaselt kehtestatud riskiastme hindamise süsteemi.

Riskiastme hindamise süsteem hõlmab teavet artiklis 2 osutatud sõidukite tehnokontrolli kohta 4 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigis registreeritud sõidukite juhid hoiavad sõidukis viimase tehnoülevaatuse kontrollkaardi ja viimase liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande, kui need on olemas. | 1.   Liikmesriigis registreeritud sõidukite juhid hoiavad sõidukis viimase tehnoülevaatuse kontrollkaardi ja viimase liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande, kui need on olemas.
  Kui kontrollkaart ja aruanne on sõiduki päritoluliikmesriigis elektrooniliselt saadaval, ei saa ametiasutused nõuda paberkoopiate hoidmist sõidukis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigis registreeritud sõidukite juhid hoiavad sõidukis viimase tehnoülevaatuse kontrollkaardi ja viimase liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande, kui need on olemas.

1.   Liikmesriigis registreeritud sõidukite juhid hoiavad sõidukis viimase tehnoülevaatuse kontrollkaardi ja viimase liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande, kui need on olemas.
  Kui kontrollkaart ja aruanne on sõiduki päritoluliikmesriigis elektrooniliselt saadaval, ei saa ametiasutused nõuda paberkoopiate hoidmist sõidukis.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Üksikud
  ettevõtjad tagavad, et nende käitatavad sõidukid on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras. | 3.   
  Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid sõidukeid käitavad
  ettevõtjad tagavad, et nende käitatavad sõidukid on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras
  ning et viimase tehnoülevaatuse kontrollkaardi originaali või kinnitatud koopiat ja määruse XX [korraliste tehnoülevaatuste kohta] artikli 10 kohaselt väljastatud ülevaatuse tõendit hoitakse sõidukis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Üksikud
  ettevõtjad tagavad, et nende käitatavad sõidukid on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras.

3.   
  Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid sõidukeid käitavad
  ettevõtjad tagavad, et nende käitatavad sõidukid on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras
  ning et viimase tehnoülevaatuse kontrollkaardi originaali või kinnitatud koopiat ja määruse XX [korraliste tehnoülevaatuste kohta] artikli 10 kohaselt väljastatud ülevaatuse tõendit hoitakse sõidukis
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Üksikud ettevõtjad tagavad, et nende käitatavad sõidukid on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Üksikud ettevõtjad tagavad, et nende käitatavad sõidukid on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liiklevate sõidukite tehnokontrolliks sõidukite väljavalimisel
  valivad inspektorid
  eelisjärjekorras välja sõidukid, mida käitavad artikli 6 lõikes 2 osutatud suure riskiprofiiliga ettevõtjad. Muid sõidukeid võib kontrolliks välja valida juhul, kui kahtlustatakse, et sõiduk on liiklusohtlik. | Kui liikmesriik nii otsustab, võivad inspektorid
  liiklevate sõidukite tehnokontrolliks sõidukite väljavalimisel
  valida
  eelisjärjekorras välja sõidukid, mida käitavad artikli 6 lõikes 2 osutatud suure riskiprofiiliga ettevõtjad. Muid sõidukeid võib kontrolliks välja valida juhul, kui kahtlustatakse, et sõiduk on liiklusohtlik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liiklevate sõidukite tehnokontrolliks sõidukite väljavalimisel
  valivad inspektorid
  eelisjärjekorras välja sõidukid, mida käitavad artikli 6 lõikes 2 osutatud suure riskiprofiiliga ettevõtjad. Muid sõidukeid võib kontrolliks välja valida juhul, kui kahtlustatakse, et sõiduk on liiklusohtlik.

Kui liikmesriik nii otsustab, võivad inspektorid
  liiklevate sõidukite tehnokontrolliks sõidukite väljavalimisel
  valida
  eelisjärjekorras välja sõidukid, mida käitavad artikli 6 lõikes 2 osutatud suure riskiprofiiliga ettevõtjad. Muid sõidukeid võib kontrolliks välja valida juhul, kui kahtlustatakse, et sõiduk on liiklusohtlik.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegev inspektor: | Algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegev inspektor: |
| a) | kontrollib, et vajaduse korral oleks artikli 7 lõike 1 kohaselt sõidukis tehnoülevaatuse kontrollkaart ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegev inspektor:

Algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegev inspektor:

a)

kontrollib, et vajaduse korral oleks artikli 7 lõike 1 kohaselt sõidukis tehnoülevaatuse kontrollkaart ja liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne;

| a) | kontrollib, et vajaduse korral oleks artikli 7 lõike 1 kohaselt sõidukis
  viimati teostatud
  tehnoülevaatuse kontrollkaart
  , määruse XX [korraliste tehnoülevaatuste kohta] artikli 10 kohaselt väljastatud ülevaatuse tõend
  ja
  võimaluse korral viimane
  liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne; |
| --- | --- |

a)

kontrollib, et vajaduse korral oleks artikli 7 lõike 1 kohaselt sõidukis
  viimati teostatud
  tehnoülevaatuse kontrollkaart
  , määruse XX [korraliste tehnoülevaatuste kohta] artikli 10 kohaselt väljastatud ülevaatuse tõend
  ja
  võimaluse korral viimane
  liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruanne;

| b) | hindab visuaalselt sõiduki
  ja selle veose
  seisukorda. |
| --- | --- |

b)

hindab visuaalselt sõiduki
  ja selle veose
  seisukorda.

| b) | hindab visuaalselt sõiduki
  tehnilist
  seisukorda. |
| --- | --- |

b)

hindab visuaalselt sõiduki
  tehnilist
  seisukorda.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b a) | võib kontrollida vastavust mis tahes õigusaktide nõuetele, mis puudutavad tarbesõidukite käitamist liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b a)

võib kontrollida vastavust mis tahes õigusaktide nõuetele, mis puudutavad tarbesõidukite käitamist liidus.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | šassii ja kanderaamistik; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

šassii ja kanderaamistik;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | teljed,
  veljed, rehvid,
  vedrustus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

teljed,
  veljed, rehvid,
  vedrustus;

| — | veljed
  ja
  rehvid, |
| --- | --- |

—

veljed
  ja
  rehvid,

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | haakeseade, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

haakeseade,

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | saaste. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

saaste.

| — | saaste
  : müra ja heitgaasid
  . |
| --- | --- |

—

saaste
  : müra ja heitgaasid
  .

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga kõnealuse valdkonna kontroll hõlmab
  ühte või mitut
  II lisas loetletud
  punkti või kõiki asjakohaseid
  punkte. | Iga kõnealuse valdkonna kontroll hõlmab
  kõiki
  II lisas loetletud punkte
  , mida peetakse valdkonna puhul vajalikuks ja oluliseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Iga kõnealuse valdkonna kontroll hõlmab
  ühte või mitut
  II lisas loetletud
  punkti või kõiki asjakohaseid
  punkte.

Iga kõnealuse valdkonna kontroll hõlmab
  kõiki
  II lisas loetletud punkte
  , mida peetakse valdkonna puhul vajalikuks ja oluliseks
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Peale selle võib inspektor kontrollida II lisa
  punktis 1 osutatud muid kontrollivaldkondi ning kõnealuses
  lisas loetletud
  ühte või mitut punkti või kõiki
  punkte. | Peale selle võib inspektor
  ohutusriskide olemasolul vajaduse korral
  kontrollida
  muid kontrollivaldkondi, mis on loetletud
  II lisa
  1. osas, hõlmates kõiki nimetatud
  lisas loetletud punkte
  , mida peetakse nende valdkondade puhul vajalikuks ja oluliseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Peale selle võib inspektor kontrollida II lisa
  punktis 1 osutatud muid kontrollivaldkondi ning kõnealuses
  lisas loetletud
  ühte või mitut punkti või kõiki
  punkte.

Peale selle võib inspektor
  ohutusriskide olemasolul vajaduse korral
  kontrollida
  muid kontrollivaldkondi, mis on loetletud
  II lisa
  1. osas, hõlmates kõiki nimetatud
  lisas loetletud punkte
  , mida peetakse nende valdkondade puhul vajalikuks ja oluliseks
  .

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui tehnoülevaatuse kontrollkaardilt või liikuvate sõidukite tehnokontrolli aruandest ilmneb, et eelmisel kuul on kontrollitud mõnda II lisas osutatud punkti, ei kontrolli inspektor seda punkti, v.a kui kontroll on õigustatud ilmse puuduse tõttu. | Kui
  viimati tehtud
  tehnoülevaatuse kontrollkaardilt
  , vabatahtliku korrapärase sõiduki ohutushindamise käigus
  või liikuvate sõidukite tehnokontrolli aruandest ilmneb, et eelmisel
  kolmel
  kuul on kontrollitud mõnda II lisas osutatud punkti, ei kontrolli inspektor seda punkti, v.a kui
  kõnealune
  kontroll on õigustatud ilmse puuduse tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui tehnoülevaatuse kontrollkaardilt või liikuvate sõidukite tehnokontrolli aruandest ilmneb, et eelmisel kuul on kontrollitud mõnda II lisas osutatud punkti, ei kontrolli inspektor seda punkti, v.a kui kontroll on õigustatud ilmse puuduse tõttu.

Kui
  viimati tehtud
  tehnoülevaatuse kontrollkaardilt
  , vabatahtliku korrapärase sõiduki ohutushindamise käigus
  või liikuvate sõidukite tehnokontrolli aruandest ilmneb, et eelmisel
  kolmel
  kuul on kontrollitud mõnda II lisas osutatud punkti, ei kontrolli inspektor seda punkti, v.a kui
  kõnealune
  kontroll on õigustatud ilmse puuduse tõttu.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui kontrolle tehakse ülevaatuspunktis,
  ei tehta algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli kõnealusest ülevaatuspunktist kaugemal kui kümme kilomeetrit
  . | 2.   Kui kontrolle tehakse ülevaatuspunktis,
  tuleb need teha esimesel võimalusel ning kõige lähemas ülevaatuspunktis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui kontrolle tehakse ülevaatuspunktis,
  ei tehta algset liiklevate sõidukite tehnokontrolli kõnealusest ülevaatuspunktist kaugemal kui kümme kilomeetrit
  .

2.   Kui kontrolle tehakse ülevaatuspunktis,
  tuleb need teha esimesel võimalusel ning kõige lähemas ülevaatuspunktis
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikuvatel kontrolliüksustel on liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemiseks vajalikud seadmed, sh vähemalt vahendid, mida on vaja pidurite, roolisüsteemi ja vedrustuse seisundi ning
  heite
  kontrollimiseks. | 3.   Liikuvatel kontrolliüksustel on liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemiseks vajalikud seadmed, sh vähemalt vahendid, mida on vaja pidurite, roolisüsteemi ja vedrustuse seisundi
  , heite
  ning
  massi
  kontrollimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikuvatel kontrolliüksustel on liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemiseks vajalikud seadmed, sh vähemalt vahendid, mida on vaja pidurite, roolisüsteemi ja vedrustuse seisundi ning
  heite
  kontrollimiseks.

3.   Liikuvatel kontrolliüksustel on liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegemiseks vajalikud seadmed, sh vähemalt vahendid, mida on vaja pidurite, roolisüsteemi ja vedrustuse seisundi
  , heite
  ning
  massi
  kontrollimiseks.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud
  , nii et sõidukit ei tohi mingil tingimusel
  liiklemiseks
  kasutada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud
  , nii et sõidukit ei tohi mingil tingimusel
  liiklemiseks
  kasutada
  .

| — | ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud
  ning mis põhjendavad sõiduki
  liiklemiseks
  kasutamise keelamist asjaomase liikmesriigi või selle pädevate asutuste poolt
  . |
| --- | --- |

—

ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud
  ning mis põhjendavad sõiduki
  liiklemiseks
  kasutamise keelamist asjaomase liikmesriigi või selle pädevate asutuste poolt
  .

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Konkreetsed veose kinnitamise kontrolli eeskirjad | Veose kinnitamise kontroll |
| Inspektor võib kontrollida sõiduki veose kinnitamist kooskõlas IV lisaga.
  Veose kinnitamisega seotud raskete või ohtlike puuduste korral kohaldatakse ka artiklis 14 osutatud järelmeetmeid. | Inspektorid võivad kontrollida sõiduki veose kinnitamist kooskõlas kehtivate normidega.
  Selliste kontrollide tulemusi ei tohiks sisestada riskiastme hindamise süsteemi enne veose kinnitamise alaste eeskirjade ühtlustamist liidu tasandil. |
| | Komisjon esitab ... [vastavalt korraliste tehnoülevaatuste määruse ettepaneku artiklis 18 a sätestatud kuupäevale] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande veose kinnitamise ühtlustamise kohta autoveos, veose kinnitamise kontrollimise kohta liikluses ja meetodite analüüsi kohta, et tagada, et sõidukit käitavad ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspediitorid, laadijad ja veost käitlevad muud asjaomased käitajad järgivad veose kinnitamise nõudeid. |
| | Vajaduse korral lisatakse komisjoni aruandele seadusandlik ettepanek. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

Konkreetsed veose kinnitamise kontrolli eeskirjad

Veose kinnitamise kontroll

Inspektor võib kontrollida sõiduki veose kinnitamist kooskõlas IV lisaga.
  Veose kinnitamisega seotud raskete või ohtlike puuduste korral kohaldatakse ka artiklis 14 osutatud järelmeetmeid.

Inspektorid võivad kontrollida sõiduki veose kinnitamist kooskõlas kehtivate normidega.
  Selliste kontrollide tulemusi ei tohiks sisestada riskiastme hindamise süsteemi enne veose kinnitamise alaste eeskirjade ühtlustamist liidu tasandil.

Komisjon esitab ... [vastavalt korraliste tehnoülevaatuste määruse ettepaneku artiklis 18 a sätestatud kuupäevale] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande veose kinnitamise ühtlustamise kohta autoveos, veose kinnitamise kontrollimise kohta liikluses ja meetodite analüüsi kohta, et tagada, et sõidukit käitavad ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspediitorid, laadijad ja veost käitlevad muud asjaomased käitajad järgivad veose kinnitamise nõudeid.

Vajaduse korral lisatakse komisjoni aruandele seadusandlik ettepanek.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Algse või üksikasjalikuma kontrolli käigus ilmnenud rasked puudused kõrvaldatakse viivitamata ja
  kontrollikoha läheduses
  . | 1.   Algse või üksikasjalikuma kontrolli käigus ilmnenud rasked puudused kõrvaldatakse viivitamata ja
  vajalike seadmetega kohas, mis asub võimalikult lähedal kontrollikohale, kus tehti algne või üksikasjalikum kontroll
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Algse või üksikasjalikuma kontrolli käigus ilmnenud rasked puudused kõrvaldatakse viivitamata ja
  kontrollikoha läheduses
  .

1.   Algse või üksikasjalikuma kontrolli käigus ilmnenud rasked puudused kõrvaldatakse viivitamata ja
  vajalike seadmetega kohas, mis asub võimalikult lähedal kontrollikohale, kus tehti algne või üksikasjalikum kontroll
  .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Inspektor ei luba ohtlike puudustega sõidukit kasutada enne, kui sellised puudused on kontrollikohas kõrvaldatud. Inspektor
  võib anda
  loa kõnealuse sõiduki kasutamiseks, et sõita kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks lähimasse autoremonditöökotta, tingimusel et ohtlikud puudused on
  fikseeritud
  nii, et need võimaldavad töökotta jõuda ega sea vahetult ohtu reisijaid ega muid liiklejaid. | 3.   Inspektor ei luba ohtlike puudustega sõidukit kasutada enne, kui sellised puudused on kontrollikohas
  või lähimas autoremonditöökojas
  kõrvaldatud.
  Kui puudused tuvastatakse sõiduki sellistes valdkondades, mida käsitletakse artikli 10 lõikes 2, annab
  inspektor loa kõnealuse sõiduki kasutamiseks, et sõita kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks lähimasse autoremonditöökotta, tingimusel et ohtlikud puudused on
  käepäraselt kõrvaldatud
  nii, et need võimaldavad töökotta jõuda ega sea vahetult ohtu
  sõiduki
  reisijaid ega muid liiklejaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Inspektor ei luba ohtlike puudustega sõidukit kasutada enne, kui sellised puudused on kontrollikohas kõrvaldatud. Inspektor
  võib anda
  loa kõnealuse sõiduki kasutamiseks, et sõita kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks lähimasse autoremonditöökotta, tingimusel et ohtlikud puudused on
  fikseeritud
  nii, et need võimaldavad töökotta jõuda ega sea vahetult ohtu reisijaid ega muid liiklejaid.

3.   Inspektor ei luba ohtlike puudustega sõidukit kasutada enne, kui sellised puudused on kontrollikohas
  või lähimas autoremonditöökojas
  kõrvaldatud.
  Kui puudused tuvastatakse sõiduki sellistes valdkondades, mida käsitletakse artikli 10 lõikes 2, annab
  inspektor loa kõnealuse sõiduki kasutamiseks, et sõita kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks lähimasse autoremonditöökotta, tingimusel et ohtlikud puudused on
  käepäraselt kõrvaldatud
  nii, et need võimaldavad töökotta jõuda ega sea vahetult ohtu
  sõiduki
  reisijaid ega muid liiklejaid.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Inspektor võib anda loa tuua ohtlike puudustega sõiduk kohe
  lähimasse kohta
  , kus seda on võimalik remontida või kus see kõrvaldatakse liiklusest. | Inspektor võib anda loa tuua ohtlike puudustega sõiduk kohe
  võimalikult lähedalasuvasse paika
  , kus seda on võimalik remontida või kus see kõrvaldatakse liiklusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Inspektor võib anda loa tuua ohtlike puudustega sõiduk kohe
  lähimasse kohta
  , kus seda on võimalik remontida või kus see kõrvaldatakse liiklusest.

Inspektor võib anda loa tuua ohtlike puudustega sõiduk kohe
  võimalikult lähedalasuvasse paika
  , kus seda on võimalik remontida või kus see kõrvaldatakse liiklusest.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Inspektor teatab pädevale asutusele üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused mõistliku aja jooksul pärast kontrolli. Pädev asutus säilitab
  kõnealust teavet
  36 kuud alates
  selle saamise kuupäevast
  . | 2.   Inspektor teatab pädevale asutusele
  elektrooniliselt
  üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused mõistliku aja jooksul pärast
  nimetatud
  kontrolli. Pädev asutus
  sisestab kõnealuse teabe määruses (EÜ) nr 1071/2009 osutatud riiklikus registris ja
  säilitab
  seda
  36 kuud alates
  teabe saamisest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Inspektor teatab pädevale asutusele üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused mõistliku aja jooksul pärast kontrolli. Pädev asutus säilitab
  kõnealust teavet
  36 kuud alates
  selle saamise kuupäevast
  .

2.   Inspektor teatab pädevale asutusele
  elektrooniliselt
  üksikasjalikuma liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused mõistliku aja jooksul pärast
  nimetatud
  kontrolli. Pädev asutus
  sisestab kõnealuse teabe määruses (EÜ) nr 1071/2009 osutatud riiklikus registris ja
  säilitab
  seda
  36 kuud alates
  teabe saamisest
  .

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused teatatakse sõiduki registreerinud asutusele. | 3.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused teatatakse
  elektrooniliselt
  sõiduki registreerinud asutusele
  , sõiduki omanikele ja teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul ERRU kaudu, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1071/2009
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused teatatakse sõiduki registreerinud asutusele.

3.   Liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemused teatatakse
  elektrooniliselt
  sõiduki registreerinud asutusele
  , sõiduki omanikele ja teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul ERRU kaudu, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1071/2009
  .

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui muus kui kontrolli tegevas liikmesriigis registreeritud sõidukil avastatakse rasked või ohtlikud puudused, eriti sellised, mille tõttu keelatakse sõiduki kasutamine, teavitab kontaktpunkt sõiduki registreerimise liikmesriigi pädevat asutust kõnealuse kontrolli tulemustest. | 1.   Kui muus kui kontrolli tegevas liikmesriigis registreeritud sõidukil avastatakse rasked või ohtlikud puudused, eriti sellised, mille tõttu keelatakse sõiduki kasutamine, teavitab kontaktpunkt sõiduki registreerimise liikmesriigi pädevat asutust kõnealuse kontrolli tulemustest. |
| | Sõiduki registreerimise liikmesriik võtab seda teavet ettevõtjate klassifitseerimisel artikli 6 lõike 2 kohaselt arvesse. |
| Kõnealune teave sisaldab liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemente, mis on esitatud VI lisas. | Kõnealune teave sisaldab liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemente, mis on esitatud VI lisas
  ja see edastatakse standardses vormis määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 16 osutatud riikliku elektroonilise registri kaudu
  . |
| Komisjon võtab kooskõlas artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel teavitatakse registreerimisliikmesriigi pädevat asutust raskete või ohtlike puudustega sõidukitest. | Komisjon võtab kooskõlas artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel teavitatakse registreerimisliikmesriigi pädevat asutust raskete või ohtlike puudustega sõidukitest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui muus kui kontrolli tegevas liikmesriigis registreeritud sõidukil avastatakse rasked või ohtlikud puudused, eriti sellised, mille tõttu keelatakse sõiduki kasutamine, teavitab kontaktpunkt sõiduki registreerimise liikmesriigi pädevat asutust kõnealuse kontrolli tulemustest.

1.   Kui muus kui kontrolli tegevas liikmesriigis registreeritud sõidukil avastatakse rasked või ohtlikud puudused, eriti sellised, mille tõttu keelatakse sõiduki kasutamine, teavitab kontaktpunkt sõiduki registreerimise liikmesriigi pädevat asutust kõnealuse kontrolli tulemustest.

Sõiduki registreerimise liikmesriik võtab seda teavet ettevõtjate klassifitseerimisel artikli 6 lõike 2 kohaselt arvesse.

Kõnealune teave sisaldab liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemente, mis on esitatud VI lisas.

Kõnealune teave sisaldab liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande elemente, mis on esitatud VI lisas
  ja see edastatakse standardses vormis määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 16 osutatud riikliku elektroonilise registri kaudu
  .

Komisjon võtab kooskõlas artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel teavitatakse registreerimisliikmesriigi pädevat asutust raskete või ohtlike puudustega sõidukitest.

Komisjon võtab kooskõlas artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel teavitatakse registreerimisliikmesriigi pädevat asutust raskete või ohtlike puudustega sõidukitest.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sõiduki registreerimise liikmesriigi pädev asutus teavitab kontrolli tegeva liikmesriigi pädevat asutust võetud meetmetest. | Sõiduki registreerimise liikmesriigi pädev asutus teavitab kontrolli tegeva liikmesriigi pädevat asutust võetud meetmetest
  ja sisestab teabe Euroopa autoveo-ettevõtjate registrisse (ERRU)
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Sõiduki registreerimise liikmesriigi pädev asutus teavitab kontrolli tegeva liikmesriigi pädevat asutust võetud meetmetest.

Sõiduki registreerimise liikmesriigi pädev asutus teavitab kontrolli tegeva liikmesriigi pädevat asutust võetud meetmetest
  ja sisestab teabe Euroopa autoveo-ettevõtjate registrisse (ERRU)
  .

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kui avastatakse suured või ohtlikud puudused, edastatakse käitaja nimi kontaktpunktile vastavalt artiklile 16. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Kui avastatakse suured või ohtlikud puudused, edastatakse käitaja nimi kontaktpunktile vastavalt artiklile 16.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Sõiduki registreerimise liikmesriik annab liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegevale asutusele teavet kontrollitavat sõidukit omava ettevõtja riskiprofiili kohta. See teave esitatakse elektrooniliselt ja mõistliku aja jooksul. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas see teave tuleb asjaomasele asutusele esitada. |
| | Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 b.
     
  Sõiduki registreerimise liikmesriik annab liiklevate sõidukite tehnokontrolli tegevale asutusele teavet kontrollitavat sõidukit omava ettevõtja riskiprofiili kohta. See teave esitatakse elektrooniliselt ja mõistliku aja jooksul. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas see teave tuleb asjaomasele asutusele esitada.

Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  edastab kogutud andmed
  Euroopa Parlamendile. | Komisjon
  esitab
  Euroopa Parlamendile
  aruande, milles antakse ülevaade kogutud andmetest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  edastab kogutud andmed
  Euroopa Parlamendile.

Komisjon
  esitab
  Euroopa Parlamendile
  aruande, milles antakse ülevaade kogutud andmetest
  .

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklis 21 osutatud delegeeritud volitused antakse määramata ajaks [alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. | 2.   Artiklis 21 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile viieks aastaks [alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklis 21 osutatud delegeeritud volitused antakse määramata ajaks [alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].

2.   Artiklis 21 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile viieks aastaks [alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kooskõlas lõikega 1 sätestatud eeskirjad hõlmavad karistusi juhul, kui juht või käitaja ei tee inspektoriga koostööd
  ega kõrvalda kontrolli käigus avastatud puudusi
  . | 2.   Kooskõlas lõikega 1 sätestatud eeskirjad hõlmavad karistusi juhul, kui juht või käitaja ei tee inspektoriga koostööd
  , ja juhul, kui artikli 14 rikkumisest tulenevalt on tegemist sõiduki ebaseadusliku kasutamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kooskõlas lõikega 1 sätestatud eeskirjad hõlmavad karistusi juhul, kui juht või käitaja ei tee inspektoriga koostööd
  ega kõrvalda kontrolli käigus avastatud puudusi
  .

2.   Kooskõlas lõikega 1 sätestatud eeskirjad hõlmavad karistusi juhul, kui juht või käitaja ei tee inspektoriga koostööd
  , ja juhul, kui artikli 14 rikkumisest tulenevalt on tegemist sõiduki ebaseadusliku kasutamisega
  .

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa – punkt 5.2.2 – alapunkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 5.2.2. | Veljed |

Komisjoni ettepanek

5.2.2.

Veljed

Kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 5.2.2. | Veljed |

Parlamendi muudatusettepanek

5.2.2.

Veljed

Kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest

| d a) | Velg ei ühildu rattarummuga |
| --- | --- |

d a)

Velg ei ühildu rattarummuga

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa – punkt 5.2.3 – teine veerg Meetod

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 5.2.3 | Rehvid |

Komisjoni ettepanek

5.2.3

Rehvid

Kogu rehvi visuaalne kontroll, sõites sõidukiga edasi ja tagasi.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 5.2.3 | Rehvid |

Parlamendi muudatusettepanek

5.2.3

Rehvid

Kogu rehvi visuaalne kontroll, sõites sõidukiga edasi ja tagasi.

Rehvirõhu mõõtmine manomeetriga ja selle võrdlemine tootja antud väärtustega.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa I – 1. osa – pealkiri „Ohtlikud puudused” – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vahetult liiklusohutust kahjustavad puudused. Sõiduki edasine kasutamine liikluses
  ei ole lubatud
  , kuigi teatavatel juhtudel ja kindlaksmääratud tingimustel võidakse lubada sõiduki juhtimist kindlaksmääratud kohta, näiteks sõiduki koheseks remontimiseks või liiklusest kõrvaldamiseks. | Vahetult liiklusohutust kahjustavad puudused
  , mille puhul asjaomasel liikmesriigil või selle pädeval asutusel on õigus keelustada
  sõiduki edasine kasutamine liikluses, kuigi teatavatel juhtudel ja kindlaksmääratud tingimustel võidakse lubada sõiduki juhtimist kindlaksmääratud kohta, näiteks sõiduki koheseks remontimiseks või liiklusest kõrvaldamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vahetult liiklusohutust kahjustavad puudused. Sõiduki edasine kasutamine liikluses
  ei ole lubatud
  , kuigi teatavatel juhtudel ja kindlaksmääratud tingimustel võidakse lubada sõiduki juhtimist kindlaksmääratud kohta, näiteks sõiduki koheseks remontimiseks või liiklusest kõrvaldamiseks.

Vahetult liiklusohutust kahjustavad puudused
  , mille puhul asjaomasel liikmesriigil või selle pädeval asutusel on õigus keelustada
  sõiduki edasine kasutamine liikluses, kuigi teatavatel juhtudel ja kindlaksmääratud tingimustel võidakse lubada sõiduki juhtimist kindlaksmääratud kohta, näiteks sõiduki koheseks remontimiseks või liiklusest kõrvaldamiseks.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – 2. osa – punkt 5.2.3 – teine veerg

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 5.2.3. | Rehvid |

Komisjoni ettepanek

5.2.3.

Rehvid

| e) | Rehvimustri jääksügavus ei vasta nõuetele
  (1)
  . |
| --- | --- |

e)

Rehvimustri jääksügavus ei vasta nõuetele
  (1)
  .

X

X

| | Vähem kui 80 % nõutavast mustri jääksügavusest |
| --- | --- |

Vähem kui 80 % nõutavast mustri jääksügavusest

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 5.2.3. | Rehvid |

Parlamendi muudatusettepanek

5.2.3.

Rehvid

| e) | Rehvimuster on õigusaktidega nõutava minimaalse jääksügavusega
  . |
| --- | --- |

e)

Rehvimuster on õigusaktidega nõutava minimaalse jääksügavusega
  .

X

X

| | Rehvimuster on õigusaktidega nõutavast väiksema jääksügavusega. |
| --- | --- |

Rehvimuster on õigusaktidega nõutavast väiksema jääksügavusega.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – 2. osa – punkt 5.2.3 – alapunkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 5.2.3. | Rehvid |

Komisjoni ettepanek

5.2.3.

Rehvid

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 5.2.3. | Rehvid |

Parlamendi muudatusettepanek

5.2.3.

Rehvid

| g a) | Töörõhk ekspluatatsioonil on sõiduki ühes rehvis vähenenud 20 % |
| --- | --- |

g a)

Töörõhk ekspluatatsioonil on sõiduki ühes rehvis vähenenud 20 %

X

X

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0207/2013).

(2)  

  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

(3)  

  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Mootorsõidukite ja nende haagiste korraline tehnoülevaatus ***I

Euroopa Parlamendi 2. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/34)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid
  , et liiklusohutust
  vahetult
  liiklusohtlikke sõidukeid ei kasutataks teedel liiklemiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid
  , et liiklusohutust
  vahetult
  liiklusohtlikke sõidukeid ei kasutataks teedel liiklemiseks
  .

| (3) | Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid
  . Korraline ülevaatus peaks olema peamine vahend, millega tagada tehnonõuetele vastavus. Liiklevate tarbesõidukite tehnokontroll peaks üksnes täiendama korralisi ülevaatusi ja peaks olema suunatud
  vahetult
  liiklusohtlikele sõidukitele
  . |
| --- | --- |

(3)

Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid
  . Korraline ülevaatus peaks olema peamine vahend, millega tagada tehnonõuetele vastavus. Liiklevate tarbesõidukite tehnokontroll peaks üksnes täiendama korralisi ülevaatusi ja peaks olema suunatud
  vahetult
  liiklusohtlikele sõidukitele
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Kõik maanteeliikluses kasutatavad sõidukid peavad, ilma et see piiraks korralise tehnoülevaatuse nõudeid, vastama tehnonõuetele alati, kui neid kasutatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Kõik maanteeliikluses kasutatavad sõidukid peavad, ilma et see piiraks korralise tehnoülevaatuse nõudeid, vastama tehnonõuetele alati, kui neid kasutatakse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Tehnonõuetele vastavuse meetmete jõustamine peaks hõlmama teavituskampaaniaid, mis keskenduvad sõidukiomanikele ja mille eesmärk on arendada sõidukite põhikontrollist tulenevaid häid tavasid ja harjumusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Tehnonõuetele vastavuse meetmete jõustamine peaks hõlmama teavituskampaaniaid, mis keskenduvad sõidukiomanikele ja mille eesmärk on arendada sõidukite põhikontrollist tulenevaid häid tavasid ja harjumusi.

Muudatusettepanekud 4 ja 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja nõudeid. Siiski on korralise tehnoülevaatusega vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist vastavad need kogu kasutusaja jooksul ohutusstandarditele.
  Kõnealust korda tuleks kohaldada nende
  sõidukikategooriate
  suhtes
  , mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja nõudeid. Siiski on korralise tehnoülevaatusega vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist vastavad need kogu kasutusaja jooksul ohutusstandarditele.
  Kõnealust korda tuleks kohaldada nende
  sõidukikategooriate
  suhtes
  , mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta).

| (4) | Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja nõudeid. Siiski on korralise tehnoülevaatusega vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist vastavad need kogu kasutusaja jooksul ohutusstandarditele.
  Mis tahes järelpaigaldatud seadmed, mis mõjutavad sõiduki ohutus- ja keskkonnanäitajaid, ei tohi negatiivselt mõjutada neid näitajaid, mis kehtisid tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ajal. Liikmesriigid võiksid kehtestada riigisisesed nõuded seoses selliste
  sõidukikategooriate
  tehnoülevaatusega
  , mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta
  ; kõnealust riigisisest tehnoülevaatuse korda tuleks kohaldada nende sõidukikategooriate suhtes
  ,
  mis on kindlaks määratud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja nõudeid. Siiski on korralise tehnoülevaatusega vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist vastavad need kogu kasutusaja jooksul ohutusstandarditele.
  Mis tahes järelpaigaldatud seadmed, mis mõjutavad sõiduki ohutus- ja keskkonnanäitajaid, ei tohi negatiivselt mõjutada neid näitajaid, mis kehtisid tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ajal. Liikmesriigid võiksid kehtestada riigisisesed nõuded seoses selliste
  sõidukikategooriate
  tehnoülevaatusega
  , mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta
  ; kõnealust riigisisest tehnoülevaatuse korda tuleks kohaldada nende sõidukikategooriate suhtes
  ,
  mis on kindlaks määratud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Arvestades, et mootorsõiduki iga liiklusohutuse seisukohast olulise puuduse õigeaegne avastamine aitab kaasa selle puuduse kõrvaldamisele ja seega õnnetuse vältimisele, peaksid õnnetuste vältimisega säästetud kulud andma panuse boonussüsteemi loomisesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Suure osa autovedude tekitatavast koguheitest ja eriti CO2-heitest põhjustab väike hulk sõidukeid, mille heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt. Hinnanguliselt tekitab 5 % sõidukitest 25 % kõigist saasteainetest. Seepärast aitaks korraline tehnoülevaatus kaasa keskkonnaseisundi parandamisele, kuna sõidukite tekitatav keskmine heide väheneks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Suure osa autovedude tekitatavast koguheitest ja eriti CO2-heitest põhjustab väike hulk sõidukeid, mille heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt. Hinnanguliselt tekitab 5 % sõidukitest 25 % kõigist saasteainetest. Seepärast aitaks korraline tehnoülevaatus kaasa keskkonnaseisundi parandamisele, kuna sõidukite tekitatav keskmine heide väheneks.

| (6) | Suure osa autovedude tekitatavast koguheitest ja eriti CO2-heitest põhjustab väike hulk sõidukeid, mille heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt. Hinnanguliselt tekitab 5 % sõidukitest 25 % kõigist saasteainetest.
  See kehtib ka suurema tahkete osakeste ja NOx-heite puhul, mis lähtub nüüdisaegse konstruktsiooniga mootoritest, mis nõuavad põhjalikumat heitkoguste katset, sh elektrooniliste kontrolliseadmetega teostatavat sõiduki enda pardadiagnostika (OBD) süsteemi terviklikkuse ja funktsionaalsuse kontrolli, mis kontrollitakse üle olemasoleva väljalasketorukatsega, et tagada täielik heitkoguste süsteemi katsetus, sest OBD-le tuginev katsetamine üksi ei ole usaldusväärne.
  Seepärast aitaks korraline tehnoülevaatus kaasa keskkonnaseisundi parandamisele, kuna sõidukite tekitatav keskmine heide väheneks. |
| --- | --- |

(6)

Suure osa autovedude tekitatavast koguheitest ja eriti CO2-heitest põhjustab väike hulk sõidukeid, mille heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt. Hinnanguliselt tekitab 5 % sõidukitest 25 % kõigist saasteainetest.
  See kehtib ka suurema tahkete osakeste ja NOx-heite puhul, mis lähtub nüüdisaegse konstruktsiooniga mootoritest, mis nõuavad põhjalikumat heitkoguste katset, sh elektrooniliste kontrolliseadmetega teostatavat sõiduki enda pardadiagnostika (OBD) süsteemi terviklikkuse ja funktsionaalsuse kontrolli, mis kontrollitakse üle olemasoleva väljalasketorukatsega, et tagada täielik heitkoguste süsteemi katsetus, sest OBD-le tuginev katsetamine üksi ei ole usaldusväärne.
  Seepärast aitaks korraline tehnoülevaatus kaasa keskkonnaseisundi parandamisele, kuna sõidukite tekitatav keskmine heide väheneks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Veoautode asemel
  kasutatakse kohalike vedude tegemisel järjest enam
  põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. 
  Nende riskipotentsiaal
  on
  veoautodega võrreldav ja kõnealust sõidukikategooriat tuleks käsitleda
  tehnoülevaatuse seisukohast samamoodi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Veoautode asemel
  kasutatakse kohalike vedude tegemisel järjest enam
  põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. 
  Nende riskipotentsiaal
  on
  veoautodega võrreldav ja kõnealust sõidukikategooriat tuleks käsitleda
  tehnoülevaatuse seisukohast samamoodi.

| (8) | Kommertsvedude eesmärgil kasutatakse
  veoautode asemel
  mõnel juhul
  põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. On
  oluline tagada, et kui põllumajanduslikke sõidukeid kasutatakse sellisel viisil, käsitletakse neid
  tehnoülevaatuse seisukohast
  veoautodega
  samamoodi. |
| --- | --- |

(8)

Kommertsvedude eesmärgil kasutatakse
  veoautode asemel
  mõnel juhul
  põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. On
  oluline tagada, et kui põllumajanduslikke sõidukeid kasutatakse sellisel viisil, käsitletakse neid
  tehnoülevaatuse seisukohast
  veoautodega
  samamoodi.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Ajaloolise väärtusega sõidukid aitavad säilitada nende valmistamise ajastu pärandit ning neid kasutatakse
  avalikel teedel vähe, mistõttu
  peaks
  see
  jääma liikmesriikide otsustada, kas laiendada korralist tehnoülevaatust kõnealustele sõidukitele. Ka peaksid liikmesriigid otsustama, kas reguleerida muud liiki erisõidukite tehnoülevaatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Ajaloolise väärtusega sõidukid aitavad säilitada nende valmistamise ajastu pärandit ning neid kasutatakse
  avalikel teedel vähe, mistõttu
  peaks
  see
  jääma liikmesriikide otsustada, kas laiendada korralist tehnoülevaatust kõnealustele sõidukitele. Ka peaksid liikmesriigid otsustama, kas reguleerida muud liiki erisõidukite tehnoülevaatust.

| (9) | Ajaloolise väärtusega sõidukid aitavad säilitada nende valmistamise ajastu pärandit
  , neid hoitakse ajalooliselt tõeses seisundis
  ning neid kasutatakse
  harva igapäevasõidukitena.
  Peaks jääma liikmesriikide otsustada, kas laiendada korralist tehnoülevaatust kõnealustele sõidukitele
  või reguleerida nende tehnoülevaatuskorda muul viisil
  . Ka peaksid liikmesriigid otsustama, kas reguleerida muud liiki erisõidukite tehnoülevaatust. |
| --- | --- |

(9)

Ajaloolise väärtusega sõidukid aitavad säilitada nende valmistamise ajastu pärandit
  , neid hoitakse ajalooliselt tõeses seisundis
  ning neid kasutatakse
  harva igapäevasõidukitena.
  Peaks jääma liikmesriikide otsustada, kas laiendada korralist tehnoülevaatust kõnealustele sõidukitele
  või reguleerida nende tehnoülevaatuskorda muul viisil
  . Ka peaksid liikmesriigid otsustama, kas reguleerida muud liiki erisõidukite tehnoülevaatust.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Tehnoülevaatus on iseseisev valdkond ja
  seega
  peaks seda korraldama
  liikmesriigid
  või
  pädevad
  asutused
  liikmesriikide järelevalve all. Igal juhul peaksid tehnoülevaatuse eest jätkuvalt vastutama liikmesriigid
  ,
  isegi kui liikmesriigis kehtiv süsteem võimaldab anda vastava loa erasektori üksustele,
  sealhulgas
  remonditöid tegevatele üksustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Tehnoülevaatus on iseseisev valdkond ja
  seega
  peaks seda korraldama
  liikmesriigid
  või
  pädevad
  asutused
  liikmesriikide järelevalve all. Igal juhul peaksid tehnoülevaatuse eest jätkuvalt vastutama liikmesriigid
  ,
  isegi kui liikmesriigis kehtiv süsteem võimaldab anda vastava loa erasektori üksustele,
  sealhulgas
  remonditöid tegevatele üksustele
  .

| (10) | Tehnoülevaatus on iseseisev valdkond ja
  sellisena
  peaks seda korraldama
  asjaomane liikmesriik
  või
  riigi poolt selleks volitatud avalik-õiguslik asutus või riigi poolt määratud ning tema otsese järelevalve alla kuuluvad
  asutused
  või ettevõtted
  , sealhulgas
  nõuetekohaselt volitatud eraõiguslikud asutused
  .
  Eelkõige juhul, kui sõidukite ülevaatuspunktideks määratud asutused teostavad ka mootorsõidukite remonti, peaksid liikmesriigid võtma kõik meetmed, et tagada sõidukite ülevaatuse objektiivsus ja kõrge kvaliteet. |
| --- | --- |

(10)

Tehnoülevaatus on iseseisev valdkond ja
  sellisena
  peaks seda korraldama
  asjaomane liikmesriik
  või
  riigi poolt selleks volitatud avalik-õiguslik asutus või riigi poolt määratud ning tema otsese järelevalve alla kuuluvad
  asutused
  või ettevõtted
  , sealhulgas
  nõuetekohaselt volitatud eraõiguslikud asutused
  .
  Eelkõige juhul, kui sõidukite ülevaatuspunktideks määratud asutused teostavad ka mootorsõidukite remonti, peaksid liikmesriigid võtma kõik meetmed, et tagada sõidukite ülevaatuse objektiivsus ja kõrge kvaliteet.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Liidu piires vaba liikumise põhimõtte ladusamaks kohaldamiseks tuleks liikmesriikidel sõiduki ümberregistreerimise juhtudel tunnustada vastastikku selle liikmesriigi väljastatud tehnoülevaatuse kontrollkaarti, kus toimus esmane registreerimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Liidu piires vaba liikumise põhimõtte ladusamaks kohaldamiseks tuleks liikmesriikidel sõiduki ümberregistreerimise juhtudel tunnustada vastastikku selle liikmesriigi väljastatud tehnoülevaatuse kontrollkaarti, kus toimus esmane registreerimine.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Kui leiab tõendamist, et tehnoülevaatus on juba piisaval määral ühtlustatud, tuleks sätestada tehnoülevaatuse kontrollkaartide täielik vastastikune tunnustamine kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Kui leiab tõendamist, et tehnoülevaatus on juba piisaval määral ühtlustatud, tuleks sätestada tehnoülevaatuse kontrollkaartide täielik vastastikune tunnustamine kogu liidus.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Sõidukite ja eriti nende elektrooniliste ohutusseadiste kontrollimisel on oluline, et oleks juurdepääs iga sõiduki tehnilisele spetsifikatsioonile. Seepärast peaks sõidukitootja esitama kõik vastavustunnistusega hõlmatud andmed ja ka võimaldama juurdepääsu andmetele, mida on vaja ohutust ja keskkonda mõjutavate
  seadmete
  toimivuse kontrollimiseks.
  Seepärast tuleks kohaldada ka remonditöid ja hooldust hõlmavale teabele juurdepääsu käsitlevaid sätteid
  ,
  võimaldades ülevaatuspunktidele juurdepääsu
  tehnoülevaatuse
  tegemiseks vajalikele andmeelementidele
  .
  See on oluline eelkõige elektrooniliste kontrollisüsteemide puhul ja hõlmata tuleks kõiki tootja paigaldatud elemente. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Sõidukite ja eriti nende elektrooniliste ohutusseadiste kontrollimisel on oluline, et oleks juurdepääs iga sõiduki tehnilisele spetsifikatsioonile. Seepärast peaks sõidukitootja esitama kõik vastavustunnistusega hõlmatud andmed ja ka võimaldama juurdepääsu andmetele, mida on vaja ohutust ja keskkonda mõjutavate
  seadmete
  toimivuse kontrollimiseks.
  Seepärast tuleks kohaldada ka remonditöid ja hooldust hõlmavale teabele juurdepääsu käsitlevaid sätteid
  ,
  võimaldades ülevaatuspunktidele juurdepääsu
  tehnoülevaatuse
  tegemiseks vajalikele andmeelementidele
  .
  See on oluline eelkõige elektrooniliste kontrollisüsteemide puhul ja hõlmata tuleks kõiki tootja paigaldatud elemente.

| (11) | Sõidukite ja eriti nende elektrooniliste ohutusseadiste kontrollimisel on oluline, et oleks juurdepääs iga sõiduki tehnilisele spetsifikatsioonile. Seepärast peaks sõidukitootja esitama kõik vastavustunnistusega hõlmatud andmed ja ka võimaldama juurdepääsu andmetele, mida on vaja ohutust ja keskkonda mõjutavate
  süsteemide
  toimivuse kontrollimiseks.
  Andmed peaksid sisaldama üksikasju
  ,
  mis võimaldavad jälgida sõiduki ohutust mõjutavate süsteemide toimivust viisil, mis võimaldab neid korralise
  tehnoülevaatuse
  käigus testida viisil, mis võimaldab prognoosida, kas sõiduk läbib ülevaatuse või mitte
  . |
| --- | --- |

(11)

Sõidukite ja eriti nende elektrooniliste ohutusseadiste kontrollimisel on oluline, et oleks juurdepääs iga sõiduki tehnilisele spetsifikatsioonile. Seepärast peaks sõidukitootja esitama kõik vastavustunnistusega hõlmatud andmed ja ka võimaldama juurdepääsu andmetele, mida on vaja ohutust ja keskkonda mõjutavate
  süsteemide
  toimivuse kontrollimiseks.
  Andmed peaksid sisaldama üksikasju
  ,
  mis võimaldavad jälgida sõiduki ohutust mõjutavate süsteemide toimivust viisil, mis võimaldab neid korralise
  tehnoülevaatuse
  käigus testida viisil, mis võimaldab prognoosida, kas sõiduk läbib ülevaatuse või mitte
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Selleks et tagada ülevaatuste kõrge tase kogu liidus, tuleks liidu tasandil kindlaks määrata ülevaatuseks kasutatavad seadmed, nende hooldamine ja kalibreerimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Selleks et tagada ülevaatuste kõrge tase kogu liidus, tuleks liidu tasandil kindlaks määrata ülevaatuseks kasutatavad seadmed, nende hooldamine ja kalibreerimine.

| (12) | Selleks et tagada ülevaatuste kõrge tase kogu liidus, tuleks liidu tasandil kindlaks määrata ülevaatuseks kasutatavad seadmed, nende hooldamine ja kalibreerimine.
  Luua tuleks stiimulid uuenduste tegemiseks ülevaatuse tegemise süsteemide, menetluste ja ülevaatuseks kasutatavate seadmete valdkonnas, võimaldades saavutada täiendavat kulude kokkuhoidu ja kasutuse paranemist. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada ülevaatuste kõrge tase kogu liidus, tuleks liidu tasandil kindlaks määrata ülevaatuseks kasutatavad seadmed, nende hooldamine ja kalibreerimine.
  Luua tuleks stiimulid uuenduste tegemiseks ülevaatuse tegemise süsteemide, menetluste ja ülevaatuseks kasutatavate seadmete valdkonnas, võimaldades saavutada täiendavat kulude kokkuhoidu ja kasutuse paranemist.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Tehnoülevaatust tegevad inspektorid peaksid olema sõltumatud ja vältida tuleks huvide konflikti.
  Seega ei tohiks tehnoülevaatuse tulemused olla seotud palga, majandusliku ega isikliku huviga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Tehnoülevaatust tegevad inspektorid peaksid olema sõltumatud ja vältida tuleks huvide konflikti.
  Seega ei tohiks tehnoülevaatuse tulemused olla seotud palga, majandusliku ega isikliku huviga.

| (13) | Tehnoülevaatust tegevad inspektorid peaksid olema sõltumatud ja vältida tuleks huvide konflikti.
  Liikmesriigid peaksid tagama ekspertiiside nõuetekohase läbiviimise ning pöörama erilist tähelepanu nende objektiivsusele. |
| --- | --- |

(13)

Tehnoülevaatust tegevad inspektorid peaksid olema sõltumatud ja vältida tuleks huvide konflikti.
  Liikmesriigid peaksid tagama ekspertiiside nõuetekohase läbiviimise ning pöörama erilist tähelepanu nende objektiivsusele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Suurema liiklusohutuse eesmärgi saavutamiseks on ülioluline ülevaatuspunktide kvaliteet ja erapooletus. Seetõttu peaksid ülevaatusi läbi viivad ülevaatuspunktid vastama näiteks standardi ISO 17020 miinimumnõuetele eri tüüpi inspekteerimisasutuste toimimise üldkriteeriumide osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Suurema liiklusohutuse eesmärgi saavutamiseks on ülioluline ülevaatuspunktide kvaliteet ja erapooletus. Seetõttu peaksid ülevaatusi läbi viivad ülevaatuspunktid vastama näiteks standardi ISO 17020 miinimumnõuetele eri tüüpi inspekteerimisasutuste toimimise üldkriteeriumide osas.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Ülevaatustulemusi ei tohiks kaubanduslikul eesmärgil muuta.
  Kui
  inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemused on selgelt valed, peaks järelevalveasutus saama tehnoülevaatustulemusi muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Ülevaatustulemusi ei tohiks kaubanduslikul eesmärgil muuta.
  Kui
  inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemused on selgelt valed, peaks järelevalveasutus saama tehnoülevaatustulemusi muuta.

| (14) | Ülevaatustulemusi ei tohiks kaubanduslikul eesmärgil muuta.
  Ainult siis, kui
  inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemused on selgelt valed, peaks järelevalveasutus saama tehnoülevaatustulemusi muuta
  ja kehtestada asjakohased karistused kontrollkaardi välja andnud asutusele
  . |
| --- | --- |

(14)

Ülevaatustulemusi ei tohiks kaubanduslikul eesmärgil muuta.
  Ainult siis, kui
  inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemused on selgelt valed, peaks järelevalveasutus saama tehnoülevaatustulemusi muuta
  ja kehtestada asjakohased karistused kontrollkaardi välja andnud asutusele
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Tehnoülevaatuse kõrge tase eeldab ülevaatust tegevalt personalilt kõrgetasemelisi oskusi ja pädevust. Tuleks kehtestada koolitussüsteem, sh algkoolitus ja korrapärane täiendkoolitus. Tuleks kindlaks määrata üleminekuperiood, et tagada ülevaatust tegeva olemasoleva personali sujuv kohanemine korrapärase koolituskorraga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Tehnoülevaatuse kõrge tase eeldab ülevaatust tegevalt personalilt kõrgetasemelisi oskusi ja pädevust. Tuleks kehtestada koolitussüsteem, sh algkoolitus ja korrapärane täiendkoolitus. Tuleks kindlaks määrata üleminekuperiood, et tagada ülevaatust tegeva olemasoleva personali sujuv kohanemine korrapärase koolituskorraga.

| (15) | Tehnoülevaatuse kõrge tase eeldab ülevaatust tegevalt personalilt kõrgetasemelisi oskusi ja pädevust. Tuleks kehtestada koolitussüsteem, sh algkoolitus ja korrapärane täiendkoolitus. Tuleks kindlaks määrata üleminekuperiood, et tagada ülevaatust tegeva olemasoleva personali sujuv kohanemine korrapärase koolituskorraga.
  Liikmesriikidel, kes kohaldavad juba praegu miinimumnõuetest rangemaid koolitus-, pädevus- ja kontrollinõudeid, tuleks lubada oma kõrged normid säilitada. |
| --- | --- |

(15)

Tehnoülevaatuse kõrge tase eeldab ülevaatust tegevalt personalilt kõrgetasemelisi oskusi ja pädevust. Tuleks kehtestada koolitussüsteem, sh algkoolitus ja korrapärane täiendkoolitus. Tuleks kindlaks määrata üleminekuperiood, et tagada ülevaatust tegeva olemasoleva personali sujuv kohanemine korrapärase koolituskorraga.
  Liikmesriikidel, kes kohaldavad juba praegu miinimumnõuetest rangemaid koolitus-, pädevus- ja kontrollinõudeid, tuleks lubada oma kõrged normid säilitada.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Ülevaatussagedust tuleks kohandada vastavalt sõiduki tüübile
  ja läbisõidule
  . Sõidukitel ilmnevad tehnilised puudused suure tõenäosusega teatavas vanuses
  ja kui sõidukeid kasutatakse intensiivselt, siis pärast teatavat läbisõitu
  . Seepärast on asjakohane
  muuta
  vanemate
  ja suurema läbisõiduga
  sõidukite
  ülevaatused sagedamaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Ülevaatussagedust tuleks kohandada vastavalt sõiduki tüübile
  ja läbisõidule
  . Sõidukitel ilmnevad tehnilised puudused suure tõenäosusega teatavas vanuses
  ja kui sõidukeid kasutatakse intensiivselt, siis pärast teatavat läbisõitu
  . Seepärast on asjakohane
  muuta
  vanemate
  ja suurema läbisõiduga
  sõidukite
  ülevaatused sagedamaks
  .

| (17) | Ülevaatussagedust tuleks kohandada vastavalt sõiduki tüübile. Sõidukitel ilmnevad tehnilised puudused suure tõenäosusega teatavas vanuses. Seepärast on asjakohane
  viia
  vanemate sõidukite
  ülevaatus läbi sagedamini
  . |
| --- | --- |

(17)

Ülevaatussagedust tuleks kohandada vastavalt sõiduki tüübile. Sõidukitel ilmnevad tehnilised puudused suure tõenäosusega teatavas vanuses. Seepärast on asjakohane
  viia
  vanemate sõidukite
  ülevaatus läbi sagedamini
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Tehnoülevaatus peaks hõlmama kõiki kontrollitava sõiduki konkreetse disaini, konstruktsiooni ja varustuse seisukohalt asjakohaseid punkte. Seoses sellega tuleks sõidukitehnoloogia praegust taset silmas pidades kontrollitavate punktide loetellu lisada nüüdisaegsed elektroonilised süsteemid. Tehnoülevaatuse ühtlustamiseks tuleks kõigi kontrollitavate punktide jaoks ette näha kontrollimeetod. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Tehnoülevaatus peaks hõlmama kõiki kontrollitava sõiduki konkreetse disaini, konstruktsiooni ja varustuse seisukohalt asjakohaseid punkte. Seoses sellega tuleks sõidukitehnoloogia praegust taset silmas pidades kontrollitavate punktide loetellu lisada nüüdisaegsed elektroonilised süsteemid. Tehnoülevaatuse ühtlustamiseks tuleks kõigi kontrollitavate punktide jaoks ette näha kontrollimeetod.

| (19) | Tehnoülevaatus peaks hõlmama kõiki kontrollitava sõiduki konkreetse disaini, konstruktsiooni ja varustuse seisukohalt asjakohaseid punkte.
  Nimetatud punkte tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut sõidukite ohutuse valdkonnas. Nõuetele mittevastavaid velgi, mis on paigaldatud mittestandardsetele telgedele, tuleks käsitleda kriitilise tähtsusega ohutuspunktina ning seepärast tuleks see lisada tehnoülevaatuse kavasse.
  Seoses sellega tuleks sõidukitehnoloogia praegust taset silmas pidades kontrollitavate punktide loetellu lisada nüüdisaegsed elektroonilised süsteemid. Tehnoülevaatuse ühtlustamiseks tuleks kõigi kontrollitavate punktide jaoks ette näha kontrollimeetod. |
| --- | --- |

(19)

Tehnoülevaatus peaks hõlmama kõiki kontrollitava sõiduki konkreetse disaini, konstruktsiooni ja varustuse seisukohalt asjakohaseid punkte.
  Nimetatud punkte tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut sõidukite ohutuse valdkonnas. Nõuetele mittevastavaid velgi, mis on paigaldatud mittestandardsetele telgedele, tuleks käsitleda kriitilise tähtsusega ohutuspunktina ning seepärast tuleks see lisada tehnoülevaatuse kavasse.
  Seoses sellega tuleks sõidukitehnoloogia praegust taset silmas pidades kontrollitavate punktide loetellu lisada nüüdisaegsed elektroonilised süsteemid. Tehnoülevaatuse ühtlustamiseks tuleks kõigi kontrollitavate punktide jaoks ette näha kontrollimeetod.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Liidu tasandil tuleks kehtestada ühised ranged tehnoülevaatuse miinimumstandardid, lubades käesoleva määrusega nõutavatest rangemaid tehnoülevaatuse standardeid kohaldavatel liikmesriikidel need standardid kehtima jätta ning neid vajaduse korral tehnika arenguga kohandada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Liidu tasandil tuleks kehtestada ühised ranged tehnoülevaatuse miinimumstandardid, lubades käesoleva määrusega nõutavatest rangemaid tehnoülevaatuse standardeid kohaldavatel liikmesriikidel need standardid kehtima jätta ning neid vajaduse korral tehnika arenguga kohandada.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Kui tehnoülevaatuse käigus avastatakse tehnoülevaatust läbival sõidukil puudusi, eelkõige liiklusohtlikke puudusi, peaks registreerimistunnistuse omanik need puudused viivitamata kõrvaldama. Ohtlike puuduste korral
  tuleks sõiduk ajutiselt registrist kustutada
  kuni kõigi puuduste kõrvaldamiseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Kui tehnoülevaatuse käigus avastatakse tehnoülevaatust läbival sõidukil puudusi, eelkõige liiklusohtlikke puudusi, peaks registreerimistunnistuse omanik need puudused viivitamata kõrvaldama. Ohtlike puuduste korral
  tuleks sõiduk ajutiselt registrist kustutada
  kuni kõigi puuduste kõrvaldamiseni.

| (21) | Kui tehnoülevaatuse käigus avastatakse tehnoülevaatust läbival sõidukil puudusi, eelkõige liiklusohtlikke puudusi, peaks registreerimistunnistuse omanik need puudused viivitamata kõrvaldama. Ohtlike puuduste korral
  ei tohiks sõidukit
  kuni nende puuduste täieliku kõrvaldamiseni
  enam avalikel teedel kasutada
  . |
| --- | --- |

(21)

Kui tehnoülevaatuse käigus avastatakse tehnoülevaatust läbival sõidukil puudusi, eelkõige liiklusohtlikke puudusi, peaks registreerimistunnistuse omanik need puudused viivitamata kõrvaldama. Ohtlike puuduste korral
  ei tohiks sõidukit
  kuni nende puuduste täieliku kõrvaldamiseni
  enam avalikel teedel kasutada
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Iga tehtud ülevaatuse kohta
  tuleks
  väljastada tehnoülevaatuse kontrollkaart,
  millel on märgitud muu hulgas teave
  sõiduki
  kohta ja ülevaatuse tulemused
  . Liikmesriigid
  peaksid
  kõnealust teavet koguma ja säilitama andmebaasis, et tagada
  asjakohaste
  tehnoülevaatuse
  järelmeetmete võtmine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Iga tehtud ülevaatuse kohta
  tuleks
  väljastada tehnoülevaatuse kontrollkaart,
  millel on märgitud muu hulgas teave
  sõiduki
  kohta ja ülevaatuse tulemused
  . Liikmesriigid
  peaksid
  kõnealust teavet koguma ja säilitama andmebaasis, et tagada
  asjakohaste
  tehnoülevaatuse
  järelmeetmete võtmine
  .

| (22) | Ülevaatustulemustele korrakohaste järelmeetmete tagamiseks tuleks
  iga tehtud ülevaatuse kohta väljastada tehnoülevaatuse kontrollkaart,
  mis tuleks koostada ka elektroonilisel kujul, kusjuures viimane peaks sisaldama sama täpseid ülevaatustulemusi ja
  sõiduki
  identifitseerimisandmeid, nagu originaaltõend
  .
  Lisaks peaksid
  liikmesriigid kõnealust teavet koguma ja säilitama
  keskses
  andmebaasis, et tagada
  võimalus korralise
  tehnoülevaatuse
  tulemusi hõlpsasti kontrollida
  . |
| --- | --- |

(22)

Ülevaatustulemustele korrakohaste järelmeetmete tagamiseks tuleks
  iga tehtud ülevaatuse kohta väljastada tehnoülevaatuse kontrollkaart,
  mis tuleks koostada ka elektroonilisel kujul, kusjuures viimane peaks sisaldama sama täpseid ülevaatustulemusi ja
  sõiduki
  identifitseerimisandmeid, nagu originaaltõend
  .
  Lisaks peaksid
  liikmesriigid kõnealust teavet koguma ja säilitama
  keskses
  andmebaasis, et tagada
  võimalus korralise
  tehnoülevaatuse
  tulemusi hõlpsasti kontrollida
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Kuna mõned liikmesriigid ei nõua teatavate sõidukikategooriate, nt kerghaagiste registreerimist, tuleks teave ülevaatuse eduka läbimise kohta teha kättesaadavaks sõidukile nähtaval viisil paigaldatud ülevaatustõendi abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Kuna mõned liikmesriigid ei nõua teatavate sõidukikategooriate, nt kerghaagiste registreerimist, tuleks teave ülevaatuse eduka läbimise kohta teha kättesaadavaks sõidukile nähtaval viisil paigaldatud ülevaatustõendi abil.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Läbisõidumõõdikuga seotud pettused esinevad kasutatud sõidukite müügil 5–12 % juhul, mis tähendab ühiskonna jaoks mitme miljardi euro suurust kahju aastas ja seda, et sõiduki tehnoülevaatuse tulemused on valed. Läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vastu võitlemisel hõlbustaks läbisõidumõõdiku rikkumist või sellega manipuleerimist kindlaks teha see, kui tehnoülevaatuse kontrollkaardile märgitakse läbisõit ja kehtestatakse kohustus esitada eelmise ülevaatuse kontrollkaart. Läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks
  ka
  süstemaatilisemalt käsitada rikkumisena, mille eest määratakse karistus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Läbisõidumõõdikuga seotud pettused esinevad kasutatud sõidukite müügil 5–12 % juhul, mis tähendab ühiskonna jaoks mitme miljardi euro suurust kahju aastas ja seda, et sõiduki tehnoülevaatuse tulemused on valed. Läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vastu võitlemisel hõlbustaks läbisõidumõõdiku rikkumist või sellega manipuleerimist kindlaks teha see, kui tehnoülevaatuse kontrollkaardile märgitakse läbisõit ja kehtestatakse kohustus esitada eelmise ülevaatuse kontrollkaart. Läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks
  ka
  süstemaatilisemalt käsitada rikkumisena, mille eest määratakse karistus.

| (23) | Läbisõidumõõdikuga seotud pettused esinevad kasutatud sõidukite
  riigi sees
  müügil 5–12 % juhul,
  kusjuures piiriülese müügi puhul on see protsendimäär palju kõrgem,
  mis tähendab ühiskonna jaoks mitme miljardi euro suurust kahju aastas ja seda, et sõiduki tehnoülevaatuse tulemused on valed. Läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vastu võitlemisel hõlbustaks läbisõidumõõdiku rikkumist või sellega manipuleerimist kindlaks teha see, kui tehnoülevaatuse kontrollkaardile märgitakse läbisõit ja kehtestatakse kohustus esitada eelmise ülevaatuse kontrollkaart.
  Samuti aitaks manipuleerimise takistamisele ja olulise teabe kättesaadavaks tegemisele kaasa elektroonilise sõidukiteabeplatvormi loomine, milles säilitatakse andmekaitset nõuetekohaselt arvesse võttes andmeid sõidukite läbisõidu ja raskete õnnetuste kohta kogu nende kasutusaja jooksul.
  Läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks
  lisaks
  süstemaatilisemalt käsitada rikkumisena, mille eest määratakse karistus. |
| --- | --- |

(23)

Läbisõidumõõdikuga seotud pettused esinevad kasutatud sõidukite
  riigi sees
  müügil 5–12 % juhul,
  kusjuures piiriülese müügi puhul on see protsendimäär palju kõrgem,
  mis tähendab ühiskonna jaoks mitme miljardi euro suurust kahju aastas ja seda, et sõiduki tehnoülevaatuse tulemused on valed. Läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vastu võitlemisel hõlbustaks läbisõidumõõdiku rikkumist või sellega manipuleerimist kindlaks teha see, kui tehnoülevaatuse kontrollkaardile märgitakse läbisõit ja kehtestatakse kohustus esitada eelmise ülevaatuse kontrollkaart.
  Samuti aitaks manipuleerimise takistamisele ja olulise teabe kättesaadavaks tegemisele kaasa elektroonilise sõidukiteabeplatvormi loomine, milles säilitatakse andmekaitset nõuetekohaselt arvesse võttes andmeid sõidukite läbisõidu ja raskete õnnetuste kohta kogu nende kasutusaja jooksul.
  Läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks
  lisaks
  süstemaatilisemalt käsitada rikkumisena, mille eest määratakse karistus.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Tehnoülevaatus on osa üldisemast õiguskorrast, millega reguleeritakse sõidukeid kogu nende kasutusaja jooksul alates tüübikinnitusest kuni registreerimise, kontrolli ja lammutamiseni. Riiklike elektrooniliste sõidukiandmebaaside väljatöötamine ja nende ühendamine sõidukitootjate elektroonilise andmebaasiga
  peaks põhimõtteliselt tõhustama
  sõidukit hõlmavat haldusahelat ning
  aitama
  vähendada halduskoormust.
  Seepärast peaks komisjon koostama uuringu, milles käsitletakse Euroopa elektroonilise sõidukiteabeplatvormi loomise teostatavust, maksumust ja sellest saadavat kasu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Tehnoülevaatus on osa üldisemast õiguskorrast, millega reguleeritakse sõidukeid kogu nende kasutusaja jooksul alates tüübikinnitusest kuni registreerimise, kontrolli ja lammutamiseni. Riiklike elektrooniliste sõidukiandmebaaside väljatöötamine ja nende ühendamine sõidukitootjate elektroonilise andmebaasiga
  peaks põhimõtteliselt tõhustama
  sõidukit hõlmavat haldusahelat ning
  aitama
  vähendada halduskoormust.
  Seepärast peaks komisjon koostama uuringu, milles käsitletakse Euroopa elektroonilise sõidukiteabeplatvormi loomise teostatavust, maksumust ja sellest saadavat kasu.

| (25) | Tehnoülevaatus on osa üldisemast õiguskorrast, millega reguleeritakse sõidukeid kogu nende kasutusaja jooksul alates tüübikinnitusest kuni registreerimise, kontrolli ja lammutamiseni. Riiklike elektrooniliste sõidukiandmebaaside väljatöötamine ja nende ühendamine sõidukitootjate elektroonilise andmebaasiga
  tõhustaks
  sõidukit hõlmavat haldusahelat ning
  aitaks
  vähendada halduskoormust. |
| --- | --- |

(25)

Tehnoülevaatus on osa üldisemast õiguskorrast, millega reguleeritakse sõidukeid kogu nende kasutusaja jooksul alates tüübikinnitusest kuni registreerimise, kontrolli ja lammutamiseni. Riiklike elektrooniliste sõidukiandmebaaside väljatöötamine ja nende ühendamine sõidukitootjate elektroonilise andmebaasiga
  tõhustaks
  sõidukit hõlmavat haldusahelat ning
  aitaks
  vähendada halduskoormust.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Arvestades, et käesoleva määruse eesmärgiks peaks olema soodustada sõidukite korralise tehnoülevaatuse edasist ühtlustamist ja standardimist, mis peaks aitama luua liidus lõpuks korralise tehnoülevaatuse ühtse turu, mis hõlmab tehnoülevaatuse kontrollkaartide vastastikuse tunnustamise süsteemi, mis võimaldab teha sõidukitele tehnoülevaatust mis tahes liikmesriigis, peaks komisjon koostama ühtlustamisprotsessi edusammude kohta aruande, et määrata kindlaks, millal oleks võimalik selline vastastikuse tunnustamise süsteem luua. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Arvestades, et käesoleva määruse eesmärgiks peaks olema soodustada sõidukite korralise tehnoülevaatuse edasist ühtlustamist ja standardimist, mis peaks aitama luua liidus lõpuks korralise tehnoülevaatuse ühtse turu, mis hõlmab tehnoülevaatuse kontrollkaartide vastastikuse tunnustamise süsteemi, mis võimaldab teha sõidukitele tehnoülevaatust mis tahes liikmesriigis, peaks komisjon koostama ühtlustamisprotsessi edusammude kohta aruande, et määrata kindlaks, millal oleks võimalik selline vastastikuse tunnustamise süsteem luua.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et
  täiendada
  käesolevat määrust
  tehniliste üksikasjadega
  , tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte eesmärgiga võtta vajaduse korral arvesse liidu tüübikinnitusalaste õigusaktide arengut seoses sõidukikategooriatega ja ka vajadust ajakohastada lisasid tulenevalt tehnika arengust. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et
  täiendada
  käesolevat määrust
  tehniliste üksikasjadega
  , tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte eesmärgiga võtta vajaduse korral arvesse liidu tüübikinnitusalaste õigusaktide arengut seoses sõidukikategooriatega ja ka vajadust ajakohastada lisasid tulenevalt tehnika arengust. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (26) | Selleks et
  ajakohastada
  käesolevat määrust, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte eesmärgiga võtta vajaduse korral arvesse liidu tüübikinnitusalaste õigusaktide arengut seoses sõidukikategooriatega ja ka vajadust ajakohastada lisasid tulenevalt tehnika arengust. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et
  ajakohastada
  käesolevat määrust, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte eesmärgiga võtta vajaduse korral arvesse liidu tüübikinnitusalaste õigusaktide arengut seoses sõidukikategooriatega ja ka vajadust ajakohastada lisasid tulenevalt tehnika arengust. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt näha ette liidus ühised tehnoülevaatuse miinimumnõuded ja ühtlustatud eeskirjad, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, mistõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt näha ette liidus ühised tehnoülevaatuse miinimumnõuded ja ühtlustatud eeskirjad, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, mistõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt näha ette liidus ühised tehnoülevaatuse miinimumnõuded ja ühtlustatud eeskirjad, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, mistõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
  Liikmesriigid võivad siinkohal otsustada kehtestada miinimumstandarditest rangemad nõuded. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt näha ette liidus ühised tehnoülevaatuse miinimumnõuded ja ühtlustatud eeskirjad, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, mistõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
  Liikmesriigid võivad siinkohal otsustada kehtestada miinimumstandarditest rangemad nõuded.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega kehtestatakse sõidukite korralise tehnoülevaatuse kord. | Käesoleva määrusega kehtestatakse sõidukite korralise tehnoülevaatuse kord
  , mille kohaselt tehakse ülevaatus vastavalt tehniliste standardite ja nõuete miinimumtasemele liiklusohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme tagamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega kehtestatakse sõidukite korralise tehnoülevaatuse kord.

Käesoleva määrusega kehtestatakse sõidukite korralise tehnoülevaatuse kord
  , mille kohaselt tehakse ülevaatus vastavalt tehniliste standardite ja nõuete miinimumtasemele liiklusohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme tagamiseks
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | vähemalt neljarattalised

  sõidukid,
  mida kasutatakse reisijate veoks ja
  millel on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta (M1-kategooria sõiduk); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

vähemalt neljarattalised

  sõidukid,
  mida kasutatakse reisijate veoks ja
  millel on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta (M1-kategooria sõiduk);

| — | peamiselt inimeste ja nende pagasi veoks projekteeritud ja valmistatud

  mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta (M1-kategooria sõiduk); |
| --- | --- |

—

peamiselt inimeste ja nende pagasi veoks projekteeritud ja valmistatud

  mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta (M1-kategooria sõiduk);

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | mootorsõidukid,
  mida kasutatakse reisijate veoks ja
  millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

mootorsõidukid,
  mida kasutatakse reisijate veoks ja
  millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid);

| — | peamiselt inimeste ja nende pagasi veoks projekteeritud ja valmistatud
  mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

peamiselt inimeste ja nende pagasi veoks projekteeritud ja valmistatud
  mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid);

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | vähemalt neljarattalised

  sõidukid,
  mida kasutatakse kaupade maateeveoks ja
  mille
  registrimass
  ei ületa
  3 500  kg
  (N1-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

vähemalt neljarattalised

  sõidukid,
  mida kasutatakse kaupade maateeveoks ja
  mille
  registrimass
  ei ületa
  3 500  kg
  (N1-kategooria sõidukid);

| — | peamiselt kaupade veoks projekteeritud ja valmistatud

  mootorsõidukid, mille
  täismass
  ei ületa
  3,5 tonni
  (N1-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

peamiselt kaupade veoks projekteeritud ja valmistatud

  mootorsõidukid, mille
  täismass
  ei ületa
  3,5 tonni
  (N1-kategooria sõidukid);

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaubaveoks kasutatavad

  sõidukid, mille
  registrimass
  ületab
  3 500  kg
  (N2- ja N3-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

kaubaveoks kasutatavad

  sõidukid, mille
  registrimass
  ületab
  3 500  kg
  (N2- ja N3-kategooria sõidukid);

| — | peamiselt kaupade veoks projekteeritud ja valmistatud

  mootorsõidukid, mille
  täismass
  ületab
  3,5 tonni
  (N2- ja N3-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

peamiselt kaupade veoks projekteeritud ja valmistatud

  mootorsõidukid, mille
  täismass
  ületab
  3,5 tonni
  (N2- ja N3-kategooria sõidukid);

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | haagised
  ja poolhaagised
  , mille
  registrimass
  ei ületa
  3 500  kg
  (
  O1- ja
  O2-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

haagised
  ja poolhaagised
  , mille
  registrimass
  ei ületa
  3 500  kg
  (
  O1- ja
  O2-kategooria sõidukid);

| — | kaupade või inimeste veoks (sh inimeste majutamiseks) projekteeritud ja valmistatud
  haagised, mille
  täismass on üle 750 kg, kuid
  ei ületa
  3,5 tonni
  (O2-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

kaupade või inimeste veoks (sh inimeste majutamiseks) projekteeritud ja valmistatud
  haagised, mille
  täismass on üle 750 kg, kuid
  ei ületa
  3,5 tonni
  (O2-kategooria sõidukid);

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | haagised
  ja poolhaagised
  , mille
  registrimass
  ületab
  3 500  kg
  (O3- ja
  O4- kategooria
  sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

haagised
  ja poolhaagised
  , mille
  registrimass
  ületab
  3 500  kg
  (O3- ja
  O4- kategooria
  sõidukid);

| — | kaupade või inimeste veoks (sh inimeste majutamiseks) projekteeritud ja valmistatud
  haagised, mille
  täismass
  ületab
  3,5 tonni
  (O3- ja
  O4-kategooria
  sõidukid); |
| --- | --- |

—

kaupade või inimeste veoks (sh inimeste majutamiseks) projekteeritud ja valmistatud
  haagised, mille
  täismass
  ületab
  3,5 tonni
  (O3- ja
  O4-kategooria
  sõidukid);

Muudatusettepanek 117/1

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kahe- või kolmerattalised sõidukid (
  L1e-, L2e-,
  L3e-, L4e-, L5e-
  , L6e-
  ja L7e-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

kahe- või kolmerattalised sõidukid (
  L1e-, L2e-,
  L3e-, L4e-, L5e-
  , L6e-
  ja L7e-kategooria sõidukid);

| — | alates 1. jaanuarist 2016
  kahe- või kolmerattalised sõidukid (L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõidukid); |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist 2016
  kahe- või kolmerattalised sõidukid (L3e-, L4e-, L5e- ja L7e-kategooria sõidukid);

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ratastraktorid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h 
  (T5-kategooria sõidukid)
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

ratastraktorid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h 
  (T5-kategooria sõidukid)
  .

| — | T5-kategooria
  ratastraktorid,
  mida kasutatakse peamiselt avalikel teedel ning
  mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. |
| --- | --- |

—

T5-kategooria
  ratastraktorid,
  mida kasutatakse peamiselt avalikel teedel ning
  mille valmistajakiirus ületab 40 km/h.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad laiendada korrapärase tehnoülevaatuse kohustust ka muudele sõidukikategooriatele. Liikmesriigid teavitavad nende tehtud laiendamisotsustest komisjoni ja põhjendavad selliste otsuste tegemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad laiendada korrapärase tehnoülevaatuse kohustust ka muudele sõidukikategooriatele. Liikmesriigid teavitavad nende tehtud laiendamisotsustest komisjoni ja põhjendavad selliste otsuste tegemist.

Muudatusettepanek 117/2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018 järgmiste sõidukite kategooriate kohta, kui komisjon ei näita oma aruandes vastavalt artiklile 18a, et selline meede ei oleks tõhus: |
| | — | kahe- või kolmerattalised sõidukid (L1e, L2e- ja L6e-kategooria sõidukid); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018 järgmiste sõidukite kategooriate kohta, kui komisjon ei näita oma aruandes vastavalt artiklile 18a, et selline meede ei oleks tõhus:

—

kahe- või kolmerattalised sõidukid (L1e, L2e- ja L6e-kategooria sõidukid);

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | relvajõudude, tuletõrje, tsiviilkaitse, hädaabi- või päästeteenistuse sõidukid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

relvajõudude, tuletõrje, tsiviilkaitse, hädaabi- või päästeteenistuse sõidukid;

| — | relvajõudude, tuletõrje, tsiviilkaitse, hädaabi- või päästeteenistuse
  kasutatavad
  sõidukid; |
| --- | --- |

—

relvajõudude, tuletõrje, tsiviilkaitse, hädaabi- või päästeteenistuse
  kasutatavad
  sõidukid;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – taane 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | O2-kategooria haagised, mille täismass ei ületa 2,0 tonni; see ei hõlma haagissuvila tüüpi O2-kategooria haagiseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

O2-kategooria haagised, mille täismass ei ületa 2,0 tonni; see ei hõlma haagissuvila tüüpi O2-kategooria haagiseid.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5) | „kahe- või kolmerattalised sõidukid” – mootori jõul liikuv kaherattaline külgkorviga või külgkorvita sõiduk, kolmerattalised ja väikesed neljarattalised mootorsõidukid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5)

„kahe- või kolmerattalised sõidukid” – mootori jõul liikuv kaherattaline külgkorviga või külgkorvita sõiduk, kolmerattalised ja väikesed neljarattalised mootorsõidukid;

välja jäetud

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7) | „ajaloolise väärtusega sõiduk” – sõiduk mis vastab kõigile järgmistele tingimustele: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7)

„ajaloolise väärtusega sõiduk” – sõiduk mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| 7) | „ajaloolise väärtusega sõiduk” – sõiduk
  mida registreerimise liikmesriik või selle liikmesriigi määratud lube andev asutus loeb ajalooliseks ja
  mis vastab kõigile järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

7)

„ajaloolise väärtusega sõiduk” – sõiduk
  mida registreerimise liikmesriik või selle liikmesriigi määratud lube andev asutus loeb ajalooliseks ja
  mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| | — | see on valmistatud vähemalt 30 aastat tagasi; |
| --- | --- | --- |

—

see on valmistatud vähemalt 30 aastat tagasi;

| | — | see on valmistatud
  või esmaselt registreeritud
  vähemalt 30 aastat tagasi; |
| --- | --- | --- |

—

see on valmistatud
  või esmaselt registreeritud
  vähemalt 30 aastat tagasi;

| | — | selle
  sõidukorras hoidmiseks kasutatakse varuosi
  ,
  mis jäljendavad sõiduki ajaloolisi osi
  ; |
| --- | --- | --- |

—

selle
  sõidukorras hoidmiseks kasutatakse varuosi
  ,
  mis jäljendavad sõiduki ajaloolisi osi
  ;

| | — | selle
  konkreetset tüüpi
  ,
  nagu on määratletud liidu asjaomastes tüübikinnituse alastes õigusaktides, enam ei toodeta
  ; |
| --- | --- | --- |

—

selle
  konkreetset tüüpi
  ,
  nagu on määratletud liidu asjaomastes tüübikinnituse alastes õigusaktides, enam ei toodeta
  ;

| | — | selle
  peamiste osade (mootor, pidurid, roolisüsteem või vedrustus)
  tehnilisi näitajaid
  ei ole
  muudetud; |
| --- | --- | --- |

—

selle
  peamiste osade (mootor, pidurid, roolisüsteem või vedrustus)
  tehnilisi näitajaid
  ei ole
  muudetud;

| | — | seda on säilitatud ja hoitud ajalooliselt tõeses seisundis ning seetõttu ei ole
  selle tehnilisi näitajaid
  olulisel määral
  muudetud; |
| --- | --- | --- |

—

seda on säilitatud ja hoitud ajalooliselt tõeses seisundis ning seetõttu ei ole
  selle tehnilisi näitajaid
  olulisel määral
  muudetud;

| | — | selle välimust ei ole muudetud; |
| --- | --- | --- |

—

selle välimust ei ole muudetud;

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9) | „tehnoülevaatus” – kontroll, et sõiduki
  kõik osad vastavad
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis
  kehtivad
  tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise
  ja ka
  järelpaigaldamise ajal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9)

„tehnoülevaatus” – kontroll, et sõiduki
  kõik osad vastavad
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis
  kehtivad
  tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise
  ja ka
  järelpaigaldamise ajal;

| 9) | „tehnoülevaatus” – kontroll
  tagamaks
  , et sõiduki
  avalikel teedel kasutamine on ohutu ning sõiduk vastab nõutavatele
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis
  kehtisid
  tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise
  või
  järelpaigaldamise ajal; |
| --- | --- |

9)

„tehnoülevaatus” – kontroll
  tagamaks
  , et sõiduki
  avalikel teedel kasutamine on ohutu ning sõiduk vastab nõutavatele
  ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis
  kehtisid
  tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise
  või
  järelpaigaldamise ajal;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13) | „inspektor” – isik, keda liikmesriik on volitanud tegema tehnoülevaatust ülevaatuspunktis või pädeva asutuse nimel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13)

„inspektor” – isik, keda liikmesriik on volitanud tegema tehnoülevaatust ülevaatuspunktis või pädeva asutuse nimel;

| 13) | „inspektor” – isik, keda liikmesriik
  või selle pädev asutus
  on volitanud tegema tehnoülevaatust ülevaatuspunktis või pädeva asutuse nimel; |
| --- | --- |

13)

„inspektor” – isik, keda liikmesriik
  või selle pädev asutus
  on volitanud tegema tehnoülevaatust ülevaatuspunktis või pädeva asutuse nimel;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tehnoülevaatust teevad
  üksnes
  liikmesriigi
  pädevad
  asutused või
  liikmesriigi
  volitatud
  ülevaatuspunktid
  . | 2.   Tehnoülevaatust teevad
  põhimõtteliselt liikmesriigis, kus sõiduk on registreeritud, selle
  liikmesriigi
  pädev asutus või riigi poolt selleks volitatud avalik-õiguslik asutus või riigi poolt kinnitatud ning tema järelevalve alla kuuluvad
  asutused või
  ettevõtted, sealhulgas
  volitatud
  eraõiguslikud asutused
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tehnoülevaatust teevad
  üksnes
  liikmesriigi
  pädevad
  asutused või
  liikmesriigi
  volitatud
  ülevaatuspunktid
  .

2.   Tehnoülevaatust teevad
  põhimõtteliselt liikmesriigis, kus sõiduk on registreeritud, selle
  liikmesriigi
  pädev asutus või riigi poolt selleks volitatud avalik-õiguslik asutus või riigi poolt kinnitatud ning tema järelevalve alla kuuluvad
  asutused või
  ettevõtted, sealhulgas
  volitatud
  eraõiguslikud asutused
  .

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sõidukitootjad võimaldavad ülevaatuspunktidele või vajaduse korral pädevale asutusele juurdepääsu tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikule tehnilisele teabele, mis on esitatud I lisas. Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad I lisas esitatud tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 3.   Sõidukitootjad võimaldavad ülevaatuspunktidele
  ja ülevaatusvahendite tootjatele
  või vajaduse korral pädevale asutusele
  tasuta
  juurdepääsu tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikule tehnilisele teabele, mis on esitatud I lisas.
  Tehnoülevaatusvahendite tootjate jaoks sisaldab see teave andmeid, mida on vaja selleks, et võimaldada ülevaatusvahendite kasutamist selleks, et anda positiivne või negatiivne hinnang sõiduki elektrooniliste juhtsüsteemide toimivusele.
  Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad I lisas esitatud tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta
  ja uurib ühtse juurdepääsupunkti teostatavust
  kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sõidukitootjad võimaldavad ülevaatuspunktidele või vajaduse korral pädevale asutusele juurdepääsu tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikule tehnilisele teabele, mis on esitatud I lisas. Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad I lisas esitatud tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Sõidukitootjad võimaldavad ülevaatuspunktidele
  ja ülevaatusvahendite tootjatele
  või vajaduse korral pädevale asutusele
  tasuta
  juurdepääsu tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikule tehnilisele teabele, mis on esitatud I lisas.
  Tehnoülevaatusvahendite tootjate jaoks sisaldab see teave andmeid, mida on vaja selleks, et võimaldada ülevaatusvahendite kasutamist selleks, et anda positiivne või negatiivne hinnang sõiduki elektrooniliste juhtsüsteemide toimivusele.
  Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad I lisas esitatud tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta
  ja uurib ühtse juurdepääsupunkti teostatavust
  kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

3. peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| TEHNOÜLEVAATUSNÕUDED | TEHNOÜLEVAATUSE MIINIMUMNÕUDED |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

TEHNOÜLEVAATUSNÕUDED

TEHNOÜLEVAATUSE MIINIMUMNÕUDED

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | M1-, N1- ja O2-kategooria sõidukid: neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist
  , siis kahe aasta pärast
  ja seejärel
  igal aastal
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

M1-, N1- ja O2-kategooria sõidukid: neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist
  , siis kahe aasta pärast
  ja seejärel
  igal aastal
  ;

| — | M1-, N1- ja O2-kategooria sõidukid: neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist ja seejärel
  iga kahe aasta järel
  ; |
| --- | --- |

—

M1-, N1- ja O2-kategooria sõidukid: neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist ja seejärel
  iga kahe aasta järel
  ;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | takso või kiirabiautona registreeritud M1-kategooria sõidukid, M2-, M3-, N2-, N3-,
  T5-,
  O3- ja O4-ketegooria sõidukid: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

takso või kiirabiautona registreeritud M1-kategooria sõidukid, M2-, M3-, N2-, N3-,
  T5-,
  O3- ja O4-ketegooria sõidukid: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal.

| — | takso või kiirabiautona registreeritud M1-kategooria sõidukid, M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukid: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal; |
| --- | --- |

—

takso või kiirabiautona registreeritud M1-kategooria sõidukid, M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukid: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – taane 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | T5-kategooria sõidukid, mida kasutatakse peamiselt avalikel teedel: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

T5-kategooria sõidukid, mida kasutatakse peamiselt avalikel teedel: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – taane 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | muud sõidukikategooriad: sõiduki registreerinud liikmesriigi määratud sagedusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

muud sõidukikategooriad: sõiduki registreerinud liikmesriigi määratud sagedusega.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui sõidukiomanik peaks otsustama vähendada tehnoülevaatuste intervalli ühele aastale, võib iga liikmesriik otsustada tehnoülevaatusi rahaliselt toetada. Toetuse maksmise aeg algab kõige varem siis, kui sõiduki esmasest registreerimisest on möödunud 10 aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui sõidukiomanik peaks otsustama vähendada tehnoülevaatuste intervalli ühele aastale, võib iga liikmesriik otsustada tehnoülevaatusi rahaliselt toetada. Toetuse maksmise aeg algab kõige varem siis, kui sõiduki esmasest registreerimisest on möödunud 10 aastat.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Liikmesriik võib nõuda, et tema territooriumil registreeritud mis tahes klassi kuuluvad sõidukid peavad läbima korralise tehnoülevaatuse sagedamini. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Liikmesriik võib nõuda, et tema territooriumil registreeritud mis tahes klassi kuuluvad sõidukid peavad läbima korralise tehnoülevaatuse sagedamini.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kui pärast sõiduki esmast registreerimist tehtud tehnoülevaatuse ajal on M1- või N1-kategooria sõiduki läbisõit 160 000  km, tehakse tehnoülevaatus seejärel igal aastal. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Kui pärast sõiduki esmast registreerimist tehtud tehnoülevaatuse ajal on M1- või N1-kategooria sõiduki läbisõit 160 000  km, tehakse tehnoülevaatus seejärel igal aastal.

välja jäetud

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tehnoülevaatuse kontrollkaardi omanik võib paluda ülevaatuspunkti või vajaduse korral pädevat asutust teha tehnoülevaatus ajavahemikus alates lõike 1 kohasele esmasele registreerimise aastapäevale järgneva kuu algusest kuni kõnealusele kuupäevale järgneva teise kuu lõpuni, ilma et see mõjutaks järgimise tehnoülevaatuse kuupäeva. | 3.   Registreerimistunnistuse omanik võib paluda ülevaatuspunkti või vajaduse korral pädevat asutust
  või riigi poolt kinnitatud ning tema järelevalve alla kuuluvaid asutusi või ettevõtteid
  teha tehnoülevaatus ajavahemikus alates lõike 1 kohasele esmasele registreerimise aastapäevale järgneva kuu algusest kuni kõnealusele kuupäevale järgneva teise kuu lõpuni, ilma et see mõjutaks järgimise tehnoülevaatuse kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tehnoülevaatuse kontrollkaardi omanik võib paluda ülevaatuspunkti või vajaduse korral pädevat asutust teha tehnoülevaatus ajavahemikus alates lõike 1 kohasele esmasele registreerimise aastapäevale järgneva kuu algusest kuni kõnealusele kuupäevale järgneva teise kuu lõpuni, ilma et see mõjutaks järgimise tehnoülevaatuse kuupäeva.

3.   Registreerimistunnistuse omanik võib paluda ülevaatuspunkti või vajaduse korral pädevat asutust
  või riigi poolt kinnitatud ning tema järelevalve alla kuuluvaid asutusi või ettevõtteid
  teha tehnoülevaatus ajavahemikus alates lõike 1 kohasele esmasele registreerimise aastapäevale järgneva kuu algusest kuni kõnealusele kuupäevale järgneva teise kuu lõpuni, ilma et see mõjutaks järgimise tehnoülevaatuse kuupäeva.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kui sõiduki registreerimistunnistuse omanik muutub. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

kui sõiduki registreerimistunnistuse omanik muutub.

välja jäetud

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4 – taane 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kui sõiduki läbisõit on saavutanud 160 000  km. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

kui sõiduki läbisõit on saavutanud 160 000  km.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tehnoülevaatus hõlmab II lisa punktis 2 osutatud valdkondi. | 1.   Tehnoülevaatus hõlmab
  vähemalt
  II lisa punktis 2 osutatud valdkondi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tehnoülevaatus hõlmab II lisa punktis 2 osutatud valdkondi.

1.   Tehnoülevaatus hõlmab
  vähemalt
  II lisa punktis 2 osutatud valdkondi.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud iga valdkonna puhul teevad liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunkt tehnoülevaatuse, mis hõlmab vähemalt II lisa punktis 3 osutatud punktide kontrollimist selleks
  ettenähtud
  meetodite alusel. | 2.   Lõikes 1 osutatud iga valdkonna puhul teevad liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunkt tehnoülevaatuse, mis hõlmab vähemalt II lisa punktis 3 osutatud punktide kontrollimist selleks
  kohaldatavate
  meetodite
  või pädeva asutuse poolt heaks kiidetud samaväärsete alternatiivmeetodite
  alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud iga valdkonna puhul teevad liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunkt tehnoülevaatuse, mis hõlmab vähemalt II lisa punktis 3 osutatud punktide kontrollimist selleks
  ettenähtud
  meetodite alusel.

2.   Lõikes 1 osutatud iga valdkonna puhul teevad liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunkt tehnoülevaatuse, mis hõlmab vähemalt II lisa punktis 3 osutatud punktide kontrollimist selleks
  kohaldatavate
  meetodite
  või pädeva asutuse poolt heaks kiidetud samaväärsete alternatiivmeetodite
  alusel.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sõiduki tehnoülevaatuse teinud ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus väljastab kõnealuse sõiduki kohta tehnoülevaatuse kontrollkaardi, millel on esitatud vähemalt IV lisa kohased elemendid. | 1.   Sõiduki tehnoülevaatuse teinud ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus väljastab kõnealuse sõiduki kohta tehnoülevaatuse kontrollkaardi,
  mis on kättesaadav ka elektroonilisel kujul ja
  millel on esitatud vähemalt IV lisa kohased elemendid.
  Selleks koostab komisjon tehnoülevaatuse jaoks Euroopa Liidu standardvormi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sõiduki tehnoülevaatuse teinud ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus väljastab kõnealuse sõiduki kohta tehnoülevaatuse kontrollkaardi, millel on esitatud vähemalt IV lisa kohased elemendid.

1.   Sõiduki tehnoülevaatuse teinud ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus väljastab kõnealuse sõiduki kohta tehnoülevaatuse kontrollkaardi,
  mis on kättesaadav ka elektroonilisel kujul ja
  millel on esitatud vähemalt IV lisa kohased elemendid.
  Selleks koostab komisjon tehnoülevaatuse jaoks Euroopa Liidu standardvormi.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus
  väljastab
  sõiduki ülevaatusele toonud isikule tehnoülevaatuse kontrollkaardi või
  tehnoülevaatuse elektroonilise kontrollkaardi korral selle nõuetekohaselt kinnitatud
  väljatrüki. | 2.   
  Niipea, kui ülevaatus on rahuldavalt läbitud, väljastab
  ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus sõiduki ülevaatusele toonud isikule tehnoülevaatuse kontrollkaardi või
  , juhul kui kontrollkaart on elektroonilisel kujul, teeb talle kättesaadavaks ülevaatustulemuste
  väljatrüki. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus
  väljastab
  sõiduki ülevaatusele toonud isikule tehnoülevaatuse kontrollkaardi või
  tehnoülevaatuse elektroonilise kontrollkaardi korral selle nõuetekohaselt kinnitatud
  väljatrüki.

2.   
  Niipea, kui ülevaatus on rahuldavalt läbitud, väljastab
  ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus sõiduki ülevaatusele toonud isikule tehnoülevaatuse kontrollkaardi või
  , juhul kui kontrollkaart on elektroonilisel kujul, teeb talle kättesaadavaks ülevaatustulemuste
  väljatrüki.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Teisest liikmesriigist pärit sõiduki ümberregistreerimise taotluse saamisel kontrollivad registriasutused sõiduki tehnoülevaatuse kontrollkaardi kehtivust ja positiivse tulemuse korral tunnustavad seda. Selline tunnustamine hõlmab kontrollkaardi algset kehtivusaega, välja arvatud juhul, kui algne kehtivusaeg on pikem samasuguse tõendi maksimaalsest kehtivusajast liikmesriigis, kuhu sõiduk ümber registreeritakse. Sellisel juhul kehtivusaeg lüheneb ja selle kestust arvestatakse sõiduki algse tehnoülevaatuse kontrollkaardi väljastamise kuupäevast. Enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva edastavad liikmesriigid üksteisele oma vastavate pädevate asutuste tunnustatud tehnoülevaatuse kontrollkaartide vormid ja nimetatud kaartide ehtsuse kontrolli juhised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Teisest liikmesriigist pärit sõiduki ümberregistreerimise taotluse saamisel kontrollivad registriasutused sõiduki tehnoülevaatuse kontrollkaardi kehtivust ja positiivse tulemuse korral tunnustavad seda. Selline tunnustamine hõlmab kontrollkaardi algset kehtivusaega, välja arvatud juhul, kui algne kehtivusaeg on pikem samasuguse tõendi maksimaalsest kehtivusajast liikmesriigis, kuhu sõiduk ümber registreeritakse. Sellisel juhul kehtivusaeg lüheneb ja selle kestust arvestatakse sõiduki algse tehnoülevaatuse kontrollkaardi väljastamise kuupäevast. Enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva edastavad liikmesriigid üksteisele oma vastavate pädevate asutuste tunnustatud tehnoülevaatuse kontrollkaartide vormid ja nimetatud kaartide ehtsuse kontrolli juhised.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Läbisõidumõõdiku näidu kontrollimiseks ja juhul, kui seda pärast eelmist tehnoülevaatust ei teatatud elektrooniliselt, palub inspektor sõiduki ülevaatusele toonud isikul näidata eelmise tehnoülevaatuse järel väljastatud kontrollkaarti. | 4.   Läbisõidumõõdiku
  (kui see on paigaldatud)
  näidu kontrollimiseks ja juhul, kui seda
  näitu
  pärast eelmist tehnoülevaatust ei teatatud elektrooniliselt, palub inspektor sõiduki ülevaatusele toonud isikul näidata eelmise tehnoülevaatuse järel väljastatud kontrollkaarti
  , kui kaarti ei ole väljastatud elektrooniliselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Läbisõidumõõdiku näidu kontrollimiseks ja juhul, kui seda pärast eelmist tehnoülevaatust ei teatatud elektrooniliselt, palub inspektor sõiduki ülevaatusele toonud isikul näidata eelmise tehnoülevaatuse järel väljastatud kontrollkaarti.

4.   Läbisõidumõõdiku
  (kui see on paigaldatud)
  näidu kontrollimiseks ja juhul, kui seda
  näitu
  pärast eelmist tehnoülevaatust ei teatatud elektrooniliselt, palub inspektor sõiduki ülevaatusele toonud isikul näidata eelmise tehnoülevaatuse järel väljastatud kontrollkaarti
  , kui kaarti ei ole väljastatud elektrooniliselt
  .

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tehnoülevaatuse tulemused teatatakse sõiduki registreerinud asutusele. Teatatakse andmed, mis on esitatud tehnoülevaatuse kontrollkaardil. | 5.   Tehnoülevaatuse tulemused teatatakse
  elektrooniliselt viivitamata
  sõiduki registreerinud asutusele. Teatatakse andmed, mis on esitatud tehnoülevaatuse kontrollkaardil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tehnoülevaatuse tulemused teatatakse sõiduki registreerinud asutusele. Teatatakse andmed, mis on esitatud tehnoülevaatuse kontrollkaardil.

5.   Tehnoülevaatuse tulemused teatatakse
  elektrooniliselt viivitamata
  sõiduki registreerinud asutusele. Teatatakse andmed, mis on esitatud tehnoülevaatuse kontrollkaardil.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Suurte puuduste korral
  otsustab
  pädev asutus, millistel tingimustel võib sõidukit enne uue tehnoülevaatuse läbimist kasutada. Uus ülevaatus tehakse kuue nädala jooksul alates algsest ülevaatusest. | 2.   Suurte puuduste korral
  võib
  pädev
  siseriiklik
  asutus
  otsustada
  , millistel tingimustel võib sõidukit enne uue tehnoülevaatuse läbimist kasutada. Uus ülevaatus tehakse kuue nädala jooksul alates algsest ülevaatusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Suurte puuduste korral
  otsustab
  pädev asutus, millistel tingimustel võib sõidukit enne uue tehnoülevaatuse läbimist kasutada. Uus ülevaatus tehakse kuue nädala jooksul alates algsest ülevaatusest.

2.   Suurte puuduste korral
  võib
  pädev
  siseriiklik
  asutus
  otsustada
  , millistel tingimustel võib sõidukit enne uue tehnoülevaatuse läbimist kasutada. Uus ülevaatus tehakse kuue nädala jooksul alates algsest ülevaatusest.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ohtlike puuduste korral
  ei kasutata sõidukit
  avalikel teedel
  ja see kustutatakse ajutiselt registrist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi XXX (millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta) artikliga 3a seniks
  , kuni puudused on kõrvaldatud
  ja väljastatakse uus tehnoülevaatuse kontrollkaart, mis kinnitab, et sõiduk on sõidukorras
  . | 3.   Ohtlike puuduste korral
  võib liikmesriik või pädev asutus takistada või piirata sõiduki kasutamist
  avalikel teedel, kuni
  kõik ohtlikud
  puudused on kõrvaldatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ohtlike puuduste korral
  ei kasutata sõidukit
  avalikel teedel
  ja see kustutatakse ajutiselt registrist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi XXX (millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta) artikliga 3a seniks
  , kuni puudused on kõrvaldatud
  ja väljastatakse uus tehnoülevaatuse kontrollkaart, mis kinnitab, et sõiduk on sõidukorras
  .

3.   Ohtlike puuduste korral
  võib liikmesriik või pädev asutus takistada või piirata sõiduki kasutamist
  avalikel teedel, kuni
  kõik ohtlikud
  puudused on kõrvaldatud.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ülevaatuspunkt või vajaduse korral liikmesriigi pädev asutus, kes on teinud oma territooriumil registreeritud sõiduki tehnoülevaatuse, väljastab ülevaatuse edukalt läbinud iga sõiduki kohta tõendi. Ülevaatustõendile on märgitud järgmise tehnoülevaatuse kuupäev. | Ülevaatuspunkt või vajaduse korral liikmesriigi pädev asutus, kes on teinud oma territooriumil registreeritud sõiduki tehnoülevaatuse, väljastab ülevaatuse edukalt läbinud iga sõiduki kohta tõendi. Ülevaatustõendile on märgitud järgmise tehnoülevaatuse kuupäev.
  Ülevaatustõendit ei pea väljastama, kui sõiduki registreerimistunnistusele on võimalik teha märge tehnoülevaatuse läbimise ja järgmise tehnoülevaatuse kuupäeva kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ülevaatuspunkt või vajaduse korral liikmesriigi pädev asutus, kes on teinud oma territooriumil registreeritud sõiduki tehnoülevaatuse, väljastab ülevaatuse edukalt läbinud iga sõiduki kohta tõendi. Ülevaatustõendile on märgitud järgmise tehnoülevaatuse kuupäev.

Ülevaatuspunkt või vajaduse korral liikmesriigi pädev asutus, kes on teinud oma territooriumil registreeritud sõiduki tehnoülevaatuse, väljastab ülevaatuse edukalt läbinud iga sõiduki kohta tõendi. Ülevaatustõendile on märgitud järgmise tehnoülevaatuse kuupäev.
  Ülevaatustõendit ei pea väljastama, kui sõiduki registreerimistunnistusele on võimalik teha märge tehnoülevaatuse läbimise ja järgmise tehnoülevaatuse kuupäeva kohta.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui ülevaatuse läbinud sõiduk kuulub sõidukikategooriasse, mille registreerimist selles liikmesriigis, kus see kasutusele võeti, ei nõuta, paigaldatakse ülevaatustõend nähtaval viisil sõidukile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui ülevaatuse läbinud sõiduk kuulub sõidukikategooriasse, mille registreerimist selles liikmesriigis, kus see kasutusele võeti, ei nõuta, paigaldatakse ülevaatustõend nähtaval viisil sõidukile.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik liikmesriigid tunnistavad lõike 1 kohaselt väljastatud tõendit. | Kõik liikmesriigid tunnistavad
  teise liikmesriigi poolt
  lõike 1 kohaselt väljastatud tõendit
  või vastavat märget sõiduki registreerimistunnistusel, kui tõend väljastati kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukile
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõik liikmesriigid tunnistavad lõike 1 kohaselt väljastatud tõendit.

Kõik liikmesriigid tunnistavad
  teise liikmesriigi poolt
  lõike 1 kohaselt väljastatud tõendit
  või vastavat märget sõiduki registreerimistunnistusel, kui tõend väljastati kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukile
  .

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed vastavad V lisas esitatud minimaalsetele tehnilistele nõuetele. | 1.   Ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed vastavad
  vähemalt
   V lisas esitatud minimaalsetele tehnilistele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed vastavad V lisas esitatud minimaalsetele tehnilistele nõuetele.

1.   Ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed vastavad
  vähemalt
   V lisas esitatud minimaalsetele tehnilistele nõuetele.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ülevaatuspunktidele, kus inspektorid teevad tehnoülevaatust, annab loa liikmesriik või selle pädev asutus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Ülevaatuspunktidele, kus inspektorid teevad tehnoülevaatust, annab loa liikmesriik või selle pädev asutus.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Ülevaatuspunkte, millele liikmesriigid on andnud loa juba enne käesoleva määruse jõustumist, tuleb miinimumstandardite täitmise osas uuesti kontrollida vähemalt viie aasta pärast alates käesoleva määruse jõustumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Ülevaatuspunkte, millele liikmesriigid on andnud loa juba enne käesoleva määruse jõustumist, tuleb miinimumstandardite täitmise osas uuesti kontrollida vähemalt viie aasta pärast alates käesoleva määruse jõustumisest.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kvaliteedijuhtimise miinimumnõuete täitmiseks peavad ülevaatuspunktid vastama loa väljastanud liikmesriigi nõuetele. Ülevaatuspunktid tagavad sõidukite ülevaatuse objektiivsuse ja kõrge kvaliteedi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kvaliteedijuhtimise miinimumnõuete täitmiseks peavad ülevaatuspunktid vastama loa väljastanud liikmesriigi nõuetele. Ülevaatuspunktid tagavad sõidukite ülevaatuse objektiivsuse ja kõrge kvaliteedi.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tehnoülevaatuse teevad inspektorid, kes vastavad VI lisa kohastele pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele. | 1.   Tehnoülevaatuse teevad inspektorid, kes vastavad VI lisa kohastele pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele.
  Liikmesriigid võivad kehtestada pädevuse ja koolitusega seotud täiendavaid nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tehnoülevaatuse teevad inspektorid, kes vastavad VI lisa kohastele pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele.

1.   Tehnoülevaatuse teevad inspektorid, kes vastavad VI lisa kohastele pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele.
  Liikmesriigid võivad kehtestada pädevuse ja koolitusega seotud täiendavaid nõudeid.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid näevad ette inspektorite piisava koolituse vastavalt kvalifikatsiooninõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid näevad ette inspektorite piisava koolituse vastavalt kvalifikatsiooninõuetele.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Liikmesriigid
  väljastavad pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele vastavatele inspektoritele sertifikaadi. See sertifikaat sisaldab vähemalt VI lisa punktis 3 osutatud teavet. | 2.   
  Pädevad asutused või vajaduse korral heakskiidetud koolituskeskused
  väljastavad pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele vastavatele inspektoritele sertifikaadi. See sertifikaat sisaldab vähemalt VI lisa punktis 3 osutatud teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Liikmesriigid
  väljastavad pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele vastavatele inspektoritele sertifikaadi. See sertifikaat sisaldab vähemalt VI lisa punktis 3 osutatud teavet.

2.   
  Pädevad asutused või vajaduse korral heakskiidetud koolituskeskused
  väljastavad pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele vastavatele inspektoritele sertifikaadi. See sertifikaat sisaldab vähemalt VI lisa punktis 3 osutatud teavet.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Inspektorid, kelle liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunktid on tööle võtnud käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva seisuga, on vabastatud VI lisa punkti 1 nõuete täitmisest. Liikmesriigid väljastavad kõnealustele inspektoritele samaväärse sertifikaadi. | 3.   Inspektorid, kelle liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunktid on tööle võtnud
  või volitanud
  käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva seisuga, on vabastatud VI lisa punkti 1 nõuete täitmisest. Liikmesriigid väljastavad kõnealustele inspektoritele samaväärse sertifikaadi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Inspektorid, kelle liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunktid on tööle võtnud käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva seisuga, on vabastatud VI lisa punkti 1 nõuete täitmisest. Liikmesriigid väljastavad kõnealustele inspektoritele samaväärse sertifikaadi.

3.   Inspektorid, kelle liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunktid on tööle võtnud
  või volitanud
  käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva seisuga, on vabastatud VI lisa punkti 1 nõuete täitmisest. Liikmesriigid väljastavad kõnealustele inspektoritele samaväärse sertifikaadi.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sõiduki remondi või hooldusega tegelenud isik ei osale sama sõiduki järgmise korralise tehnoülevaatuse läbiviimisel inspektorina, välja arvatud juhul, kui järelevalveasutus on veendunud, et võimalik on garanteerida objektiivsuse kõrge tase. Liikmesriigid võivad näha tegevuste eristamise osas ette rangemad nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Sõiduki remondi või hooldusega tegelenud isik ei osale sama sõiduki järgmise korralise tehnoülevaatuse läbiviimisel inspektorina, välja arvatud juhul, kui järelevalveasutus on veendunud, et võimalik on garanteerida objektiivsuse kõrge tase. Liikmesriigid võivad näha tegevuste eristamise osas ette rangemad nõuded.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Ülevaatuspunkt teavitab sõiduki ülevaatusele toonud isikut
  vajalikest remonditöödest
  ega muuda ülevaatustulemusi kaubanduslikel eesmärkidel. | 5.   Ülevaatuspunkt teavitab sõiduki ülevaatusele toonud isikut
  või remonditöökoda sõidukil tuvastatud puudustest
  ega muuda ülevaatustulemusi kaubanduslikel eesmärkidel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Ülevaatuspunkt teavitab sõiduki ülevaatusele toonud isikut
  vajalikest remonditöödest
  ega muuda ülevaatustulemusi kaubanduslikel eesmärkidel.

5.   Ülevaatuspunkt teavitab sõiduki ülevaatusele toonud isikut
  või remonditöökoda sõidukil tuvastatud puudustest
  ega muuda ülevaatustulemusi kaubanduslikel eesmärkidel.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Iga liikmesriik tagab oma territooriumil asuvate ülevaatuspunktide järelevalve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Iga liikmesriik tagab oma territooriumil asuvate ülevaatuspunktide järelevalve.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Pädeva asutuse vahetult käitatavad ülevaatuspunktid on vabastatud järelevalvet ja lubade andmist käsitlevate nõuete täitmisest. | 2.   
  Liikmesriigi
  pädeva asutuse vahetult käitatavad ülevaatuspunktid on vabastatud järelevalvet ja lubade andmist käsitlevate nõuete täitmisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Pädeva asutuse vahetult käitatavad ülevaatuspunktid on vabastatud järelevalvet ja lubade andmist käsitlevate nõuete täitmisest.

2.   
  Liikmesriigi
  pädeva asutuse vahetult käitatavad ülevaatuspunktid on vabastatud järelevalvet ja lubade andmist käsitlevate nõuete täitmisest.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon uurib
  sellise elektroonilise sõidukiteabeplatvormi teostatavust
  ,
  maksumust
  ja
  sellest saadavat kasu
  ,
  mille eesmärk on
  vahetada tehnoülevaatusega seotud teavet ülevaatuse, registreerimise ja sõiduki tüübikinnituse eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste, ülevaatuspunktide ja sõidukitootjate vahel. | Komisjon uurib,
  kuidas on kõige tõhusamalt
  ja
  tulemuslikumalt võimalik luua elektrooniline sõidukiteabeplatvorm
  ,
  kasutades ära olemasolevaid ja juba rakendatud rahvusvahelise andmevahetuse IT-lahendusi, et vähendada kulusid ja vältida dubleerimist. Nimetatud uurimisel kaalutakse kõige kohasemat viisi ühendada olemasolevad siseriiklikud süsteemid, eesmärgiga
  vahetada tehnoülevaatusega
  ja läbisõidumõõdiku näiduga
  seotud teavet ülevaatuse, registreerimise ja sõiduki tüübikinnituse eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste, ülevaatuspunktide
  , ülevaatusvahendite tootjate
  ja sõidukitootjate vahel. |
| | Komisjon uurib ka raskesse õnnetusse sattunud sõidukeid puudutavate olemasolevate ohutuse seisukohast oluliste andmete kogumist ja salvestamist. Need andmed peaks hõlmama vähemalt teavet ohutuse seisukohast oluliste asendatud ja parandatud sõidukiosade kohta. |
| | Teave sõidukiga toimunu kohta tuleks teha kättesaadavaks selle sõiduki ülevaatust tegevatele inspektoritele ja – anonüümseks muudetud kujul – liikmesriikidele, et aidata neil kavandada ja võtta meetmeid liiklusohutuse suurendamiseks, ning samuti registreerimistunnistuse omanikule või sõiduki omanikule. |
| Sellise uurimise alusel pakub
  ta
  välja ja hindab erinevad poliitikavalikuid, sh võimalus jätta kõrvale artikli 10 kohane ülevaatustõendi nõue. Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule uurimistulemuste aruande ja lisab sellele vajaduse korral õigusakti ettepaneku. | Sellise uurimise alusel pakub
  komisjon
  välja ja hindab erinevad poliitikavalikuid, sh võimalus jätta kõrvale artikli 10 kohane ülevaatustõendi nõue
  ning sellise süsteemi juurutamine, mille abil vahetada sõidukite piiriülese müügi korral liikmesriikide vahel teavet selliste sõidukite läbisõidu ja nendega juhtunud raskete õnnetuste kohta kogu nende kasutusaja jooksul
  . Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule uurimistulemuste aruande ja lisab sellele vajaduse korral õigusakti ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon uurib
  sellise elektroonilise sõidukiteabeplatvormi teostatavust
  ,
  maksumust
  ja
  sellest saadavat kasu
  ,
  mille eesmärk on
  vahetada tehnoülevaatusega seotud teavet ülevaatuse, registreerimise ja sõiduki tüübikinnituse eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste, ülevaatuspunktide ja sõidukitootjate vahel.

Komisjon uurib,
  kuidas on kõige tõhusamalt
  ja
  tulemuslikumalt võimalik luua elektrooniline sõidukiteabeplatvorm
  ,
  kasutades ära olemasolevaid ja juba rakendatud rahvusvahelise andmevahetuse IT-lahendusi, et vähendada kulusid ja vältida dubleerimist. Nimetatud uurimisel kaalutakse kõige kohasemat viisi ühendada olemasolevad siseriiklikud süsteemid, eesmärgiga
  vahetada tehnoülevaatusega
  ja läbisõidumõõdiku näiduga
  seotud teavet ülevaatuse, registreerimise ja sõiduki tüübikinnituse eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste, ülevaatuspunktide
  , ülevaatusvahendite tootjate
  ja sõidukitootjate vahel.

Komisjon uurib ka raskesse õnnetusse sattunud sõidukeid puudutavate olemasolevate ohutuse seisukohast oluliste andmete kogumist ja salvestamist. Need andmed peaks hõlmama vähemalt teavet ohutuse seisukohast oluliste asendatud ja parandatud sõidukiosade kohta.

Teave sõidukiga toimunu kohta tuleks teha kättesaadavaks selle sõiduki ülevaatust tegevatele inspektoritele ja – anonüümseks muudetud kujul – liikmesriikidele, et aidata neil kavandada ja võtta meetmeid liiklusohutuse suurendamiseks, ning samuti registreerimistunnistuse omanikule või sõiduki omanikule.

Sellise uurimise alusel pakub
  ta
  välja ja hindab erinevad poliitikavalikuid, sh võimalus jätta kõrvale artikli 10 kohane ülevaatustõendi nõue. Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule uurimistulemuste aruande ja lisab sellele vajaduse korral õigusakti ettepaneku.

Sellise uurimise alusel pakub
  komisjon
  välja ja hindab erinevad poliitikavalikuid, sh võimalus jätta kõrvale artikli 10 kohane ülevaatustõendi nõue
  ning sellise süsteemi juurutamine, mille abil vahetada sõidukite piiriülese müügi korral liikmesriikide vahel teavet selliste sõidukite läbisõidu ja nendega juhtunud raskete õnnetuste kohta kogu nende kasutusaja jooksul
  . Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule uurimistulemuste aruande ja lisab sellele vajaduse korral õigusakti ettepaneku.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt
  artiklile 19
  , et: | Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt
  artiklile 18
  , et
  ajakohastada
  : |
| — | ajakohastada
  vajaduse korral artikli 2
  lõiget
  1 ning artikli 5
  lõikeid
  1 ja 2
  , et võtta arvesse
  sõidukikategooriate
  muutust tulenevalt artikli 3
  lõikes 1 osutatud õigusaktide muudatustest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt
  artiklile 19
  , et:

Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt
  artiklile 18
  , et
  ajakohastada
  :

—

ajakohastada
  vajaduse korral artikli 2
  lõiget
  1 ning artikli 5
  lõikeid
  1 ja 2
  , et võtta arvesse
  sõidukikategooriate
  muutust tulenevalt artikli 3
  lõikes 1 osutatud õigusaktide muudatustest;

| a) | vajaduse korral artikli 2
  lõikes
  1 ning artikli 5
  lõigetes
  1 ja 2
  esitatud
  sõidukikategooriate
  määratlust artikli 2
  lõikes 1 osutatud
  tüübikinnitust käsitlevate
  õigusaktide muudatustest
  tulenevate sõidukikategooriate muutuste puhul, ilma et see mõjutaks ülevaatuse ulatust või sagedust
  ; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral artikli 2
  lõikes
  1 ning artikli 5
  lõigetes
  1 ja 2
  esitatud
  sõidukikategooriate
  määratlust artikli 2
  lõikes 1 osutatud
  tüübikinnitust käsitlevate
  õigusaktide muudatustest
  tulenevate sõidukikategooriate muutuste puhul, ilma et see mõjutaks ülevaatuse ulatust või sagedust
  ;

| — | ajakohastada lisasid tehnika arengust tulenevalt või selleks, et võtta arvesse rahvusvaheliste või liidu õigusaktide muudatusi. |
| --- | --- |

—

ajakohastada lisasid tehnika arengust tulenevalt või selleks, et võtta arvesse rahvusvaheliste või liidu õigusaktide muudatusi.

| b) | II lisa punkti 3 meetodite ja tehnoülevaatuse mitteläbimise põhjuste osas ja V lisa tõhusamate ja mõjusamate kontrollimeetodite olemasolu korral ning I lisa, kui tehnoülevaatuse teostamiseks peaks olema vaja lisateavet; |
| --- | --- |

b)

II lisa punkti 3 meetodite ja tehnoülevaatuse mitteläbimise põhjuste osas ja V lisa tõhusamate ja mõjusamate kontrollimeetodite olemasolu korral ning I lisa, kui tehnoülevaatuse teostamiseks peaks olema vaja lisateavet;

| c) | II lisa punkti 3 kontrollitavate punktide, meetodite ja tehnoülevaatuse mitteläbimise põhjuste osas, III lisa puuduste hindamise osas ning V lisa, et kohandada neid liidu ohutus- või keskkonnaalaste õigusaktide arenguga, ning I lisa, kui tehnoülevaatuse teostamiseks peaks olema vaja lisateavet. |
| --- | --- |

c)

II lisa punkti 3 kontrollitavate punktide, meetodite ja tehnoülevaatuse mitteläbimise põhjuste osas, III lisa puuduste hindamise osas ning V lisa, et kohandada neid liidu ohutus- või keskkonnaalaste õigusaktide arenguga, ning I lisa, kui tehnoülevaatuse teostamiseks peaks olema vaja lisateavet.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklis 17 osutatud delegeeritud
  volitused
  antakse
  määramata ajaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. | 2.   Artiklis 17 osutatud
  õigus võtta vastu
  delegeeritud
  õigusakte
  antakse
  komisjonile viieks aastaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklis 17 osutatud delegeeritud
  volitused
  antakse
  määramata ajaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].

2.   Artiklis 17 osutatud
  õigus võtta vastu
  delegeeritud
  õigusakte
  antakse
  komisjonile viieks aastaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 18a |
| | Aruandlus kahe- või kolmerattaliste sõidukite kohta |
| | Hiljemalt [kolme aasta möödumisel käesoleva määruse avaldamise kuupäevast] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kahe- või kolmerattaliste sõidukite käesoleva määruse kohaldamisalasse lisamise kohta. Aruandes hinnatakse kõnealuse sõidukikategooria liiklusohutusalast olukorda liidus. Eelkõige võrdleb komisjon kõnealuse sõidukikategooria liiklusohutusalaseid tulemusi liikmesriikides, kus viiakse läbi selle kategooria sõidukite ülevaatus, liikmesriikidega, kus selle kategooria sõidukeid ei kontrollita, et hinnata, kas kahe- või kolmerattaliste sõidukite ülevaatuse läbiviimine on proportsionaalne püstitatud liiklusohutusalaste eesmärkidega. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18a

Aruandlus kahe- või kolmerattaliste sõidukite kohta

Hiljemalt [kolme aasta möödumisel käesoleva määruse avaldamise kuupäevast] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kahe- või kolmerattaliste sõidukite käesoleva määruse kohaldamisalasse lisamise kohta. Aruandes hinnatakse kõnealuse sõidukikategooria liiklusohutusalast olukorda liidus. Eelkõige võrdleb komisjon kõnealuse sõidukikategooria liiklusohutusalaseid tulemusi liikmesriikides, kus viiakse läbi selle kategooria sõidukite ülevaatus, liikmesriikidega, kus selle kategooria sõidukeid ei kontrollita, et hinnata, kas kahe- või kolmerattaliste sõidukite ülevaatuse läbiviimine on proportsionaalne püstitatud liiklusohutusalaste eesmärkidega. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 18 b |
| | Aruandlus |
| | Hiljemalt [viie aasta möödumisel käesoleva määruse avaldamise kuupäevast] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja selle mõju kohta, eelkõige tehnoülevaatuse sageduse, korraliste tehnoülevaatuste ühtlustamise taseme ja selliste sätete mõjususe kohta, mis käsitlevad tehnoülevaatuse kontrollkaartide vastastikust tunnustamist muust liikmesriigist pärit sõidukite registreerimise puhul. Samuti analüüsitakse aruandes, kas ühtlustamise tase on piisav selleks, et tehnoülevaatuse kontrollkaarte oleks võimalik vastastikku täiel määral tunnustada kogu liidus ning kas selle eesmärgi saavutamiseks on vaja kõrgemaid Euroopa standardeid. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18 b

Aruandlus

Hiljemalt [viie aasta möödumisel käesoleva määruse avaldamise kuupäevast] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja selle mõju kohta, eelkõige tehnoülevaatuse sageduse, korraliste tehnoülevaatuste ühtlustamise taseme ja selliste sätete mõjususe kohta, mis käsitlevad tehnoülevaatuse kontrollkaartide vastastikust tunnustamist muust liikmesriigist pärit sõidukite registreerimise puhul. Samuti analüüsitakse aruandes, kas ühtlustamise tase on piisav selleks, et tehnoülevaatuse kontrollkaarte oleks võimalik vastastikku täiel määral tunnustada kogu liidus ning kas selle eesmärgi saavutamiseks on vaja kõrgemaid Euroopa standardeid. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimine või
  selle

  rikkumine on kuritegu, mille eest määratakse tegelik, proportsionaalne, ennetav ja mittediskrimineeriv karistus. | 2.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et
  ohutus- ja keskkonnanõuete täitmise seisukohast oluliste sõidukiosade ja -süsteemide või
  läbisõidumõõdikuga manipuleerimist või
  nende

  rikkumist peetakse kuriteoks, mille eest määratakse tegelik, proportsionaalne, ennetav ja mittediskrimineeriv karistus
  , ning et tagada läbisõidumõõdiku näitude täpsus sõiduki kogu kasutusaja jooksul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimine või
  selle

  rikkumine on kuritegu, mille eest määratakse tegelik, proportsionaalne, ennetav ja mittediskrimineeriv karistus.

2.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et
  ohutus- ja keskkonnanõuete täitmise seisukohast oluliste sõidukiosade ja -süsteemide või
  läbisõidumõõdikuga manipuleerimist või
  nende

  rikkumist peetakse kuriteoks, mille eest määratakse tegelik, proportsionaalne, ennetav ja mittediskrimineeriv karistus
  , ning et tagada läbisõidumõõdiku näitude täpsus sõiduki kogu kasutusaja jooksul
  .

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 5. osa – punkt 5.3 – taane 8a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Soovituslik rehvirõhk |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

Soovituslik rehvirõhk

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 1. osa – lõik 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Juhul kui sõiduki ülevaatust ei ole võimalik teha käesolevas lisas sätestatud soovitatud kontrollimeetodeid kasutades, võib ülevaatuspunkt teha ülevaatuse alternatiivse meetodi kohaselt, mille asjakohane pädev asutus on kirjalikult heaks kiitnud. Pädev asutus peab olema veendunud, et vastatakse ohutus- ja keskkonnastandarditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Juhul kui sõiduki ülevaatust ei ole võimalik teha käesolevas lisas sätestatud soovitatud kontrollimeetodeid kasutades, võib ülevaatuspunkt teha ülevaatuse alternatiivse meetodi kohaselt, mille asjakohane pädev asutus on kirjalikult heaks kiitnud. Pädev asutus peab olema veendunud, et vastatakse ohutus- ja keskkonnastandarditele.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 1.8 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 1.8 | Pidurivedelik |

Komisjoni ettepanek

1.8

Pidurivedelik

Keemistemperatuuri või veesisalduse mõõtmine

| (a) | Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal
  või veesisaldus liiga suur
  . |
| --- | --- |

(a)

Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal
  või veesisaldus liiga suur
  .

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 1.8 | Pidurivedelik |

Parlamendi muudatusettepanek

1.8

Pidurivedelik

Keemistemperatuuri või veesisalduse mõõtmine

| (a) | Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal. |
| --- | --- |

(a)

Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 3.3 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 3.3. | Tahavaatepeeglid või -seadmed |

Komisjoni ettepanek

3.3.

Tahavaatepeeglid või -seadmed

Visuaalne kontroll

| (a) | Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele.(1)(1) |
| --- | --- |

(a)

Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele.(1)(1)

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 3.3. | Tahavaatepeeglid või -seadmed |

Parlamendi muudatusettepanek

3.3.

Tahavaatepeeglid või -seadmed

Visuaalne kontroll

| (a) | Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1)

  , sealhulgas neile, mis on sätestatud direktiivis 2007/38/EÜ ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta
  . |
| --- | --- |

(a)

Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1)

  , sealhulgas neile, mis on sätestatud direktiivis 2007/38/EÜ ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta
  .

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 4.1.2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 4.1.2. | Reguleeritus |

Komisjoni ettepanek

4.1.2.

Reguleeritus

Määratakse kindlaks iga lähitulelaterna horisontaalne reguleeritus, kasutades esilaternate reguleerituse kontrollimise seadet
  või ekraani
  .

Esilaterna reguleeritus ei jää nõuetes sätestatud piiridesse.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 4.1.2. | Reguleeritus |

Parlamendi muudatusettepanek

4.1.2.

Reguleeritus

Määratakse kindlaks iga lähitulelaterna
  horisontaalne ja
  vertikaalne reguleeritus, kasutades esilaternate reguleerituse kontrollimise seadet
  ja vajaduse korral elektroonilist kontrollseadist, et kontrollida dünaamika toimimist.
  .

Esilaterna reguleeritus ei jää nõuetes sätestatud piiridesse.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 4.1.3

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 4.1.3. | Lülitid |

Komisjoni ettepanek

4.1.3.

Lülitid

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| (a) | Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt.(1) (Samaaegselt põlevate esilaternate arv) |
| --- | --- |

(a)

Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt.(1) (Samaaegselt põlevate esilaternate arv)

| (b) | Kontrollseadise talitluse rike. |
| --- | --- |

(b)

Kontrollseadise talitluse rike.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 4.1.3. | Lülitid |

Parlamendi muudatusettepanek

4.1.3.

Lülitid

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel
  ning vajaduse korral elektroonilise kontrollseadisega

| (a) | Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt.(1) (Samaaegselt põlevate esilaternate arv) |
| --- | --- |

(a)

Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt.(1) (Samaaegselt põlevate esilaternate arv)

| (b) | Kontrollseadise talitluse rike. |
| --- | --- |

(b)

Kontrollseadise talitluse rike.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 4.1.5

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 4.1.5. | Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud) |

Komisjoni ettepanek

4.1.5.

Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud)

Visuaalne kontroll ja võimaluse korral
  kontrollimine käitamisel

| (a) | Seade ei tööta. |
| --- | --- |

(a)

Seade ei tööta.

| (b) | Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada. |
| --- | --- |

(b)

Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 4.1.5. | Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud) |

Parlamendi muudatusettepanek

4.1.5.

Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud)

Kontrollimine
  visuaalselt ja
  käitamisel
  ning vajaduse korral elektroonilise kontrollseadisega

| (a) | Seade ei tööta. |
| --- | --- |

(a)

Seade ei tööta.

| (b) | Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada. |
| --- | --- |

(b)

Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 4.3.2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 4.3.2. | Lülitamine |

Komisjoni ettepanek

4.3.2.

Lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel

| (a) | Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. |
| --- | --- |

(a)

Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele.

| (b) | Kontrollseadise talitluse rike. |
| --- | --- |

(b)

Kontrollseadise talitluse rike.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 4.3.2. | Piduritulelaternad – hädapiduritule
  lülitamine |

Parlamendi muudatusettepanek

4.3.2.

Piduritulelaternad – hädapiduritule
  lülitamine

Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel
  , kasutades elektroonilist kontrollseadist, et muuta piduripedaali anduri sisendväärtust ja kontrollida vaatluse teel hädapiduritule talitlust.

| (a) | Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. |
| --- | --- |

(a)

Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele.

| (b) | Kontrollseadise talitluse rike. |
| --- | --- |

(b)

Kontrollseadise talitluse rike.

| (b a) | Hädapidurituli ei tööta või ei tööta nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(b a)

Hädapidurituli ei tööta või ei tööta nõuetekohaselt.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 4.5.2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 4.5.2 | Reguleeritus (X)(2) |

Komisjoni ettepanek

4.5.2

Reguleeritus (X)(2)

Kontrollimine käitamisel ning esitulede reguleerituse kontrollimise seadme abil

Valgusvihu valguse ja varju piiri korral on eesmine udutuli horisontaalselt valesti reguleeritud.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 4.5.2 | Reguleeritus (X)(2) |

Parlamendi muudatusettepanek

4.5.2

Reguleeritus (X)(2)

Kontrollimine käitamisel ning esitulede reguleerituse kontrollimise seadme abil

Valgusvihu valguse ja varju piiri korral on eesmine udutuli horisontaalselt
  ja vertikaalselt
  valesti reguleeritud.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 5.2.2 – alapunkt da (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 5.2.2. | Veljed |

Komisjoni ettepanek

5.2.2.

Veljed

Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest

| (a) | Mis tahes mõra või defekt keevises. |
| --- | --- |

(a)

Mis tahes mõra või defekt keevises.

(...)

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 5.2.2. | Veljed |

Parlamendi muudatusettepanek

5.2.2.

Veljed

Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest

| (a) | Mis tahes mõra või defekt keevises. |
| --- | --- |

(a)

Mis tahes mõra või defekt keevises.

(...)

| (d a) | Ratas ei sobi rattarummuga kokku. |
| --- | --- |

(d a)

Ratas ei sobi rattarummuga kokku.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 5.2.3 – veerg 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 5.2.3. | Rehvid |

Komisjoni ettepanek

5.2.3.

Rehvid

Kogu rehvi visuaalne kontroll, kas siis pöörates maapinnalt üles tõstetud ratast koos rehviga (sõiduk on paigutatud kanalile või tõstetud tõstukile) või sõites sõidukiga üle kanali edasi ja tagasi

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 5.2.3. | Rehvid |

Parlamendi muudatusettepanek

5.2.3.

Rehvid

Kogu rehvi visuaalne kontroll, kas siis pöörates maapinnalt üles tõstetud ratast koos rehviga (sõiduk on paigutatud kanalile või tõstetud tõstukile) või sõites sõidukiga üle kanali edasi ja tagasi.

Manomeetri kasutamine rehvirõhu kontrollimiseks ja tootja andmetega võrdlemiseks.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 8.2.1.2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 8.2.1.2 | Gaasiline heide |

Komisjoni ettepanek

8.2.1.2

Gaasiline heide

Heitkoguste mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas nõuetega(1).
  Teise võimalusena võib sobivate pardadiagnostika (OBD) seadmetega varustatud sõidukite puhul heitgaasisüsteemi nõuetekohast toimimist kontrollida OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust heitgaaside mõõtmise kohas tühikäigul tootja soovitatavatel katse ettevalmistamise tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega(1).

| (a) | Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetsed tasemed |
| --- | --- |

(a)

Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetsed tasemed

| (b) | või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad |
| --- | --- |

(b)

või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

| | i) | sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, |
| --- | --- | --- |

i)

sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil,

| | | — | 4,5  %, või |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, või

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | vastavalt nõuetes1 kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale
  (1)
  . |
| --- | --- | --- |

vastavalt nõuetes1 kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale
  (1)
  .

| | ii) | sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, |
| --- | --- | --- |

ii)

sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil,

| | | — | tühikäigul 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,5  %

| | | — | kõrgendatud pööretel 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,3  %

| | | või |
| --- | --- | --- |

või

| | | — | tühikäigul 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,3  %6

| | | — | kõrgendatud pööretel 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,2  %

| | | vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. |
| --- | --- | --- |

vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale.

| (c) | Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga. |
| --- | --- |

(c)

Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga.

| (d) | OBD osutab olulisele rikkele. |
| --- | --- |

(d)

OBD osutab olulisele rikkele.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 8.2.1.2 | Gaasilised heitmed |

Parlamendi muudatusettepanek

8.2.1.2

Gaasilised heitmed

Heitkoguste mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas nõuetega(1).
  Väljalasketorukatse on alati heitgaaside mõõtmise tavapärane viis, isegi kui see on kombineeritud OBD-ga.

| (a) | Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetsed tasemed |
| --- | --- |

(a)

Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetsed tasemed

OBD-ga varustatud sõidukite puhul kooskõlas nõuetega(1), lugedes OBD teavet ja kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust (valmisolekut) tühikäigul tootja soovitatavatel tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega(1).

NOx taseme mõõtmine sobivate vahendite/sobivalt varustatud gaasianalüsaatori abil, kasutades olemasolevaid väljalasketorukatse meetodeid.

| (b) | või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad |
| --- | --- |

(b)

või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

| | i) | sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, |
| --- | --- | --- |

i)

sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil,

| | | — | 4,5  %, või |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, või

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | vastavalt nõuetes
  (1)
  kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. |
| --- | --- | --- |

vastavalt nõuetes
  (1)
  kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale.

| | ii) | sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, |
| --- | --- | --- |

ii)

sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil,

| | | — | tühikäigul 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,5  %

| | | — | kõrgendatud pööretel 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,3  %

| | | või |
| --- | --- | --- |

või

| | | — | tühikäigul 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,3  %6

| | | — | kõrgendatud pööretel 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,2  %

| | | või |
| --- | --- | --- |

või

| | | — | tühikäigul 0,2  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,2  %

   (6 a)

| | | — | kõrgendatud pööretel 0,1  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,1  %

   (6 a)

| | | vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. |
| --- | --- | --- |

vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale.

| (c) | Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga. |
| --- | --- |

(c)

Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga.

| (d) | OBD osutab olulisele rikkele
  mootori tühikäigu pööretes
  . |
| --- | --- |

(d)

OBD osutab olulisele rikkele
  mootori tühikäigu pööretes
  .

NOx tase ei vasta nõuetele või ületab tootja poolt ette antud konkreetsed tasemed.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 3. osa – punkt 8.2.2.2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 8.2.2.2 | Suitsusus |

Komisjoni ettepanek

8.2.2.2

Suitsusus

Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes.

| a) | Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud. |
| --- | --- |

a)

Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.

| (a) | Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes kindlaksmääratud kuupäeva(1), |
| --- | --- |

(a)

Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes kindlaksmääratud kuupäeva(1),

| b) | Sõiduki ettevalmistus |
| --- | --- |

b)

Sõiduki ettevalmistus

| | ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil; |
| --- | --- |

ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil;

| | 1. | Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras |
| --- | --- | --- |

1.

Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras

| (b) | kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis |
| --- | --- |

(b)

kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis

| | 2. | Eeltingimused: |
| --- | --- | --- |

2.

Eeltingimused:

| | ülelaadeta mootorite puhul 2,5  m-1 , |
| --- | --- |

ülelaadeta mootorite puhul 2,5  m-1 ,

| | | i) | Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 oC või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 oC või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal;

| | turbomootorite puhul 3,0  m-1, |
| --- | --- |

turbomootorite puhul 3,0  m-1,

| | | ii) | heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga.

| | või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul |
| --- | --- |

või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul

| c) | Testimise kord |
| --- | --- |

c)

Testimise kord

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist. |
| --- | --- | --- |

1.

Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.

| | 2. | Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast. |
| --- | --- | --- |

2.

Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast.

| | 3. | Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis 1. lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit. |
| --- | --- | --- |

3.

Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis 1. lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit.

| | 4. | Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest
  , või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust
  . Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule. |
| --- | --- | --- |

4.

Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest
  , või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust
  . Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule.

| | 5. | Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi. |
| --- | --- | --- |

5.

Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 8.2.2.2 | Suitsusus |

Parlamendi muudatusettepanek

8.2.2.2

Suitsusus

Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes.

| a) | Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.
  Väljalasketorukatse on alati heitgaaside mõõtmise tavapärane viis, isegi kui see on kombineeritud OBD-ga. |
| --- | --- |

a)

Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.
  Väljalasketorukatse on alati heitgaaside mõõtmise tavapärane viis, isegi kui see on kombineeritud OBD-ga.

| (a) | Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes kindlaksmääratud kuupäeva(1), |
| --- | --- |

(a)

Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes kindlaksmääratud kuupäeva(1),

| | OBD-ga varustatud sõidukite puhul kooskõlas nõuetega(1), lugedes OBD teavet ja kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust (valmisolekut) tühikäigul tootja soovitatavatel tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega(1). |
| --- | --- |

OBD-ga varustatud sõidukite puhul kooskõlas nõuetega(1), lugedes OBD teavet ja kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust (valmisolekut) tühikäigul tootja soovitatavatel tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega(1).

| b) | Sõiduki ettevalmistus |
| --- | --- |

b)

Sõiduki ettevalmistus

| | ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil; |
| --- | --- |

ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil;

| | 1. | Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras |
| --- | --- | --- |

1.

Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras

| (b) | kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis |
| --- | --- |

(b)

kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis

| | 2. | Eeltingimused: |
| --- | --- | --- |

2.

Eeltingimused:

| | ülelaadeta mootorite puhul 2,5  m-1, |
| --- | --- |

ülelaadeta mootorite puhul 2,5  m-1,

| | | i) | Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 oC või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 oC või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal;

| | turbomootorite puhul 3,0  m-1, |
| --- | --- |

turbomootorite puhul 3,0  m-1,

| | | ii) | heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga.

| | või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul |
| --- | --- |

või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul

| c) | Testimise kord |
| --- | --- |

c)

Testimise kord

| | 1,5  m-1 7 |
| --- | --- |

1,5  m-1 7

| | 1. | Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist. |
| --- | --- | --- |

1.

Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.

| | või |
| --- | --- |

või

| | 2. | Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast. |
| --- | --- | --- |

2.

Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast.

| | 0,5  m-1


   (6 a) |
| --- | --- |

0,5  m-1


   (6 a)

| | 3. | Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis 1. lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit. |
| --- | --- | --- |

3.

Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis 1. lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit.

| | 4. | Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule. |
| --- | --- | --- |

4.

Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule.

| | 5. | Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi. |
| --- | --- | --- |

5.

Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi.

| | NOx taseme ja tahkete osakeste mõõtmine sobivate vahendite/sobivalt varustatud gaasianalüsaatori abil, kasutades olemasolevaid vabakiirenduskatse meetodeid. |
| --- | --- |

NOx taseme ja tahkete osakeste mõõtmine sobivate vahendite/sobivalt varustatud gaasianalüsaatori abil, kasutades olemasolevaid vabakiirenduskatse meetodeid.

| | NOx tase või tahkete osakeste väärtus ei vasta nõuetele või ületab tootja poolt ette antud konkreetsed tasemed. |
| --- | --- |

NOx tase või tahkete osakeste väärtus ei vasta nõuetele või ületab tootja poolt ette antud konkreetsed tasemed.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 1.8 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| 1.8 | Pidurivedelik |

Komisjoni ettepanek

1.8

Pidurivedelik

| (a) | Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal
  või veesisaldus liiga suur
  . |
| --- | --- |

(a)

Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal
  või veesisaldus liiga suur
  .

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| 1.8. | Pidurivedelik |

Parlamendi muudatusettepanek

1.8.

Pidurivedelik

| (a) | Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal. |
| --- | --- |

(a)

Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 5.2.2 – alapunkt da (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 5.2.2. | Veljed |

Komisjoni ettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

5.2.2.

Veljed

| (a) | Mis tahes mõra või defekt keevises. |
| --- | --- |

(a)

Mis tahes mõra või defekt keevises.

x

(...)

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 5.2.2. | Veljed |

Parlamendi muudatusettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

5.2.2.

Veljed

| (a) | Mis tahes mõra või defekt keevises. |
| --- | --- |

(a)

Mis tahes mõra või defekt keevises.

x

(...)

| (d a) | Ratas ei sobi rattarummuga kokku. |
| --- | --- |

(d a)

Ratas ei sobi rattarummuga kokku.

x

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 5.2.3

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 5.2.3. | Rehvid |

Komisjoni ettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

5.2.3.

Rehvid

| (a) | Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või kiiruskategooria ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. |
| --- | --- |

(a)

Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või kiiruskategooria ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust.

x

| | Kasutamiseks ebapiisav koormus või kiiruskategooria, rehv puutub kokku sõiduki muude liikumatute osadega, mis halvendab ohutut juhtimist |
| --- | --- |

Kasutamiseks ebapiisav koormus või kiiruskategooria, rehv puutub kokku sõiduki muude liikumatute osadega, mis halvendab ohutut juhtimist

x

| (b) | Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega. |
| --- | --- |

(b)

Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega.

x

| (c) | Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid). |
| --- | --- |

(c)

Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid).

x

| (d) | Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis. |
| --- | --- |

(d)

Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis.

x

| | Koort nähtav või katki |
| --- | --- |

Koort nähtav või katki

x

| (e) | Rehvimustri
  jääksügavus ei vasta nõuetele(1)

  . |
| --- | --- |

(e)

Rehvimustri
  jääksügavus ei vasta nõuetele(1)

  .

x

| | Vähem kui 80 % nõutavast mustri jääksügavusest |
| --- | --- |

Vähem kui 80 % nõutavast mustri jääksügavusest

x

| (f) | Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (painduvad porikaitsed). |
| --- | --- |

(f)

Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (painduvad porikaitsed).

x

| | Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (ei mõjuta ohutut juhtimist). |
| --- | --- |

Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (ei mõjuta ohutut juhtimist).

x

| (g) | Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1). |
| --- | --- |

(g)

Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1).

x

| | Mõjutab koorti kaitsekihti |
| --- | --- |

Mõjutab koorti kaitsekihti

x

| (h) | Rike rehvirõhu kontrollsüsteemi toimimises |
| --- | --- |

(h)

Rike rehvirõhu kontrollsüsteemi toimimises

x

| | Ilmselt ei tööta. |
| --- | --- |

Ilmselt ei tööta.

x

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 5.2.3. | Rehvid |

Parlamendi muudatusettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

5.2.3.

Rehvid

| (a) | Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või kiiruskategooria ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. |
| --- | --- |

(a)

Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või kiiruskategooria ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust.

x

| | Kasutamiseks ebapiisav koormus või kiiruskategooria, rehv puutub kokku sõiduki muude liikumatute osadega, mis halvendab ohutut juhtimist |
| --- | --- |

Kasutamiseks ebapiisav koormus või kiiruskategooria, rehv puutub kokku sõiduki muude liikumatute osadega, mis halvendab ohutut juhtimist

x

| (b) | Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega. |
| --- | --- |

(b)

Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega.

x

| (c) | Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid). |
| --- | --- |

(c)

Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid).

x

| (d) | Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis. |
| --- | --- |

(d)

Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis.

x

| | Koort nähtav või katki |
| --- | --- |

Koort nähtav või katki

x

| (e) | Rehvimustri
  kulumismärgis muutub nähtavaks
  . |
| --- | --- |

(e)

Rehvimustri
  kulumismärgis muutub nähtavaks
  .

x

| | Rehvimustri jääksügavus lubatud piiri peal. Rehvimustri jääksügavus alla lubatud piiri. |
| --- | --- |

Rehvimustri jääksügavus lubatud piiri peal. Rehvimustri jääksügavus alla lubatud piiri.

x

| (f) | Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (painduvad porikaitsed). |
| --- | --- |

(f)

Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (painduvad porikaitsed).

x

| | Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (ei mõjuta ohutut juhtimist). |
| --- | --- |

Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu (ei mõjuta ohutut juhtimist).

x

| (g) | Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1). |
| --- | --- |

(g)

Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1).

x

| | Mõjutab koorti kaitsekihti |
| --- | --- |

Mõjutab koorti kaitsekihti

x

| (h) | Rike rehvirõhu kontrollsüsteemi toimimises
  või ilmselge alarõhk rehvis. |
| --- | --- |

(h)

Rike rehvirõhu kontrollsüsteemi toimimises
  või ilmselge alarõhk rehvis.

x

| | Ilmselt ei tööta. |
| --- | --- |

Ilmselt ei tööta.

x

| (i) | Sõiduki ühe rehvi töörõhk on vähenenud 20 %, aga mitte alla 150 kPa. |
| --- | --- |

(i)

Sõiduki ühe rehvi töörõhk on vähenenud 20 %, aga mitte alla 150 kPa.

x

| | Rehvirõhk on alla 150 kPa |
| --- | --- |

Rehvirõhk on alla 150 kPa

x

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 8.2.1.2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 8.2.1.2 | Gaasiline heide |

Komisjoni ettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

8.2.1.2

Gaasiline heide

| (b) | või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad |
| --- | --- |

(b)

või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

x

(...)

| ii) | sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, |
| --- | --- |

ii)

sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil,

| | — | tühikäigul 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,5  %

| | — | kõrgendatud pööretel 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,3  %

| | või |
| --- | --- |

või

| | — | tühikäigul 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,3  %

| | — | kõrgendatud pööretel 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,2  %

| | vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. |
| --- | --- |

vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 8.2.1.2 | Gaasiline heide |

Parlamendi muudatusettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

8.2.1.2

Gaasiline heide

| (b) | või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad |
| --- | --- |

(b)

või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

x

(...)

| ii) | sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, |
| --- | --- |

ii)

sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil,

| | — | tühikäigul 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,5  %

| | — | kõrgendatud pööretel 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,3  %

| | või |
| --- | --- |

või

| | — | tühikäigul 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,3  %

| | — | kõrgendatud pööretel 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,2  %

| | või |
| --- | --- |

või

| | — | tühikäigul 0,2  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- |

—

tühikäigul 0,2  %

   (6 a)

| | — | kõrgendatud pööretel 0,1  %

   (6 a) |
| --- | --- | --- |

—

kõrgendatud pööretel 0,1  %

   (6 a)

| | vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. |
| --- | --- |

vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 8.2.2.2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 8.2.2.2 | Suitsusus |

Komisjoni ettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

8.2.2.2

Suitsusus

Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes.

kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis

x

ülelaadeta mootorite puhul 2,5  m-1,

turbomootorite puhul 3,0  m-1,

või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul

1,5  m-1.

| Parlamendi muudatusettepanek |
| --- |
| | | Väike | Suur | Ohtlik |
| 8.2.2.2 | Suitsusus |

Parlamendi muudatusettepanek

Väike

Suur

Ohtlik

8.2.2.2

Suitsusus

Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes.

kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis

x

ülelaadeta mootorite puhul 2,5  m-1,

turbomootorite puhul 3,0  m-1,

või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul

1,5  m-1.

või

0,5  m-1


   (6 a)

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 6a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | andmed õnnetusest põhjustatud suuremahuliste remonditööde kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a)

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – I osa – lõik 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kasutada võib tehnoloogilist innovatsiooni neutraalsel viisil rakendavaid alternatiivseid seadmeid, tingimusel et need tagavad ülevaatuse samaväärselt kõrge kvaliteedi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kasutada võib tehnoloogilist innovatsiooni neutraalsel viisil rakendavaid alternatiivseid seadmeid, tingimusel et need tagavad ülevaatuse samaväärselt kõrge kvaliteedi.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – I osa – lõik 1 – punkt 15a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15a) | manomeeter rehvirõhu mõõtmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

15a)

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0210/2013).

(6 a)  
  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 esitatud piirnormide kohaselt või mis esimest korda registreeriti või võeti kasutusele pärast 1. juulit 2007 (Euro 5).

(6 a)  
  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 esitatud piirnormide kohaselt või mis esimest korda registreeriti või võeti kasutusele pärast 1. juulit 2007 (Euro 5).

(6 a)  
  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 esitatud piirnormide kohaselt või mis esimest korda registreeriti või võeti kasutusele pärast 1. juulit 2007 (Euro 5).

(6 a)  
  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 esitatud piirnormide kohaselt või mis esimest korda registreeriti või võeti kasutusele pärast 1. juulit 2007 (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Veepoliitika valdkonna prioriteetsed ained ***I

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0876),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0026/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 30. novembri 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 30. novembri 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0397/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 116.

(2)  ELT C 17, 19.1.2013, lk 91.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/39/EL) lõplikule kujule).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Teatavad horisontaalsed riigiabi liigid ja avaliku reisijateveoteenuse osutamine raudteel ja maanteel *

Euroopa Parlamendi 2. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 075/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0730),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0005/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0005/2013),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrust (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrust (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0179/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Nõukogu 7. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, antakse komisjonile õigus teatada määruste kaudu, et teatavad abi eriliigid sobivad kokku siseturuga ning nende suhtes ei kohaldata teatamiskohustust asutamislepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Nõukogu 7. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, antakse komisjonile õigus teatada määruste kaudu, et teatavad abi eriliigid sobivad kokku siseturuga ning nende suhtes ei kohaldata teatamiskohustust asutamislepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses.

| (1) | Nõukogu 7. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, antakse komisjonile õigus teatada määruste kaudu, et teatavad abi eriliigid sobivad kokku siseturuga ning nende suhtes ei kohaldata aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust.
  Need abiliigid täpsustatakse määruses (EÜ) nr 994/98, samas kui erandite üksikasju ja eesmärke selgitatakse asjakohastes määrustes ja suunistes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 7. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, antakse komisjonile õigus teatada määruste kaudu, et teatavad abi eriliigid sobivad kokku siseturuga ning nende suhtes ei kohaldata aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust.
  Need abiliigid täpsustatakse määruses (EÜ) nr 994/98, samas kui erandite üksikasju ja eesmärke selgitatakse asjakohastes määrustes ja suunistes.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Komisjoni eesmärk on leida õige tasakaal selle vahel, kuidas keskenduda haldussunni rakendamisel siseturule olulist mõju omavatele juhtumitele, vabastades teatavad abi eriliigid teatamiskohustusest, kuid vältida samal ajal seda, et liiga paljud teenused ei jääks riigiabi kontrolli alt välja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Komisjoni eesmärk on leida õige tasakaal selle vahel, kuidas keskenduda haldussunni rakendamisel siseturule olulist mõju omavatele juhtumitele, vabastades teatavad abi eriliigid teatamiskohustusest, kuid vältida samal ajal seda, et liiga paljud teenused ei jääks riigiabi kontrolli alt välja.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Siinkohal tuleks pöörata piisavat tähelepanu Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?” järeldustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Siinkohal tuleks pöörata piisavat tähelepanu Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?” järeldustele.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Määrus (EÜ) nr 994/98 lubab komisjonil teatamiskohustusest vabastada teadus- ja arendustegevusele, kuid mitte innovatsioonile antava abi. Innovatsioonist on vahepeal saanud ühe Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames liidu poliitikaprioriteet. Lisaks sellele on paljud innovatsioonile antavad abimeetmed suhteliselt väikese mahuga ning ei põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Määrus (EÜ) nr 994/98 lubab komisjonil teatamiskohustusest vabastada teadus- ja arendustegevusele, kuid mitte innovatsioonile antava abi. Innovatsioonist on vahepeal saanud ühe Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames liidu poliitikaprioriteet. Lisaks sellele on paljud innovatsioonile antavad abimeetmed suhteliselt väikese mahuga ning ei põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 994/98 lubab komisjonil teatamiskohustusest vabastada teadus- ja arendustegevusele, kuid mitte innovatsioonile antava abi. Innovatsioonist
  , sealhulgas sotsiaalsest innovatsioonist,
  on vahepeal saanud ühe Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames liidu poliitikaprioriteet. Lisaks sellele on paljud innovatsioonile antavad abimeetmed suhteliselt väikese mahuga ning ei põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust
  , eriti kui need on kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustega ja teaduse ja uuendustegevuse uue raamprogrammiga „Horisont 2020”
  .
  Uus üldise grupierandi määrus täpsustab sellise abi tingimused ja liigid, mille suhtes võidakse teha erand. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 994/98 lubab komisjonil teatamiskohustusest vabastada teadus- ja arendustegevusele, kuid mitte innovatsioonile antava abi. Innovatsioonist
  , sealhulgas sotsiaalsest innovatsioonist,
  on vahepeal saanud ühe Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames liidu poliitikaprioriteet. Lisaks sellele on paljud innovatsioonile antavad abimeetmed suhteliselt väikese mahuga ning ei põhjusta märkimisväärset konkurentsimoonutust
  , eriti kui need on kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustega ja teaduse ja uuendustegevuse uue raamprogrammiga „Horisont 2020”
  .
  Uus üldise grupierandi määrus täpsustab sellise abi tingimused ja liigid, mille suhtes võidakse teha erand.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Harrastusspordi sektoris on riiklikel toetusmeetmetel juhul, kui need
  kujutavad endast abi,
  tavaliselt
  piiratud mõju liidusisesele kaubandusele ning need ei põhjusta
  tõsist
  konkurentsimoonutust. Toetuste summad on tavaliselt samuti piiratud. Saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused, tagamaks, et harrastusspordile antud abi ei tekitaks olulisi moonutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Harrastusspordi sektoris on riiklikel toetusmeetmetel juhul, kui need
  kujutavad endast abi,
  tavaliselt
  piiratud mõju liidusisesele kaubandusele ning need ei põhjusta
  tõsist
  konkurentsimoonutust. Toetuste summad on tavaliselt samuti piiratud. Saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused, tagamaks, et harrastusspordile antud abi ei tekitaks olulisi moonutusi.

| (9) | Harrastussporti ei saa üldjuhul pidada majandustegevuseks. Kui harrastussport hõlmab erandkorras majandustegevust ja riiklikud toetusmeetmed
  kujutavad endast abi,
  on neil põhimõtteliselt
  piiratud mõju liidusisesele kaubandusele ning need ei põhjusta konkurentsimoonutust. Toetuste summad on tavaliselt samuti piiratud. Saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused, tagamaks, et harrastusspordile antud abi ei tekitaks olulisi moonutusi
  , kui harrastussport hõlmab erandkorras majandustegevust
  .
  Uues grupierandi määruses tuleks täpsustada ja eristada, kas spordiühingutele antavat tegevustoetust või spordi infrastruktuuri projektidele suunatud toetust käsitatakse riigiabina. |
| --- | --- |

(9)

Harrastussporti ei saa üldjuhul pidada majandustegevuseks. Kui harrastussport hõlmab erandkorras majandustegevust ja riiklikud toetusmeetmed
  kujutavad endast abi,
  on neil põhimõtteliselt
  piiratud mõju liidusisesele kaubandusele ning need ei põhjusta konkurentsimoonutust. Toetuste summad on tavaliselt samuti piiratud. Saadud kogemustele tuginedes on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused, tagamaks, et harrastusspordile antud abi ei tekitaks olulisi moonutusi
  , kui harrastussport hõlmab erandkorras majandustegevust
  .
  Uues grupierandi määruses tuleks täpsustada ja eristada, kas spordiühingutele antavat tegevustoetust või spordi infrastruktuuri projektidele suunatud toetust käsitatakse riigiabina.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Kuna spordil on oluline sotsiaalne tähendus, loetakse professionaalsetes spordiklubides noorte arendamise edendamist Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt seaduspäraseks eesmärgiks. Liidu riigiabipoliitikaga tuleks seetõttu luua selge raamistik, millega liikmesriigid saavad neid eesmärke edendada ja toetada sel eesmärgil spordiorganisatsioone. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Kuna spordil on oluline sotsiaalne tähendus, loetakse professionaalsetes spordiklubides noorte arendamise edendamist Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt seaduspäraseks eesmärgiks. Liidu riigiabipoliitikaga tuleks seetõttu luua selge raamistik, millega liikmesriigid saavad neid eesmärke edendada ja toetada sel eesmärgil spordiorganisatsioone.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Seoses õhu- ja meretranspordile antava abiga nähtub komisjoni kogemustest, et äärealade elanikele transpordi jaoks antud sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta, ei tekita olulisi moonutusi ning on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Seoses õhu- ja meretranspordile antava abiga nähtub komisjoni kogemustest, et äärealade elanikele transpordi jaoks antud sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta, ei tekita olulisi moonutusi ning on võimalik määratleda selged kokkusobivustingimused.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Seoses abiga maantee-, raudtee- ja siseveeteede transpordile, sätestatakse asutamislepingu artiklis 93, et abi, mis vastab transpordi koordineerimise vajadusele või kujutab endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamist, tunnistatakse asutamislepinguga kokkusobivaks.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel) artikliga 9 vabastatakse praegu asutamislepingu artikli 108 lõikega 3 sätestatud teatamiskohustusest avaliku teenindamise hüvitised avalike reisijateveoteenuste osutamiseks või määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaselt üldeeskirjadega kehtestatud tariifkohustuste täitmiseks. Selleks et käsitleda riigiabi valdkonnas grupierandi määrust ühtlustatud viisil ja kooskõlas asutamislepingu artikli 108 lõikega 4 ja artikliga 109 ettenähtud menetlustega, tuleks asutamislepingu artiklis 93 viidatud transpordi koordineerimiseks või avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamiseks antav abi lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 reguleerimisalasse. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikkel 9 tuleb seega välja jätta kuus kuud pärast seda, kui on jõustunud nimetatud riigiabi kategooriat käsitlev komisjoni poolt vastu võetud määrus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Seoses abiga maantee-, raudtee- ja siseveeteede transpordile, sätestatakse asutamislepingu artiklis 93, et abi, mis vastab transpordi koordineerimise vajadusele või kujutab endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamist, tunnistatakse asutamislepinguga kokkusobivaks.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel) artikliga 9 vabastatakse praegu asutamislepingu artikli 108 lõikega 3 sätestatud teatamiskohustusest avaliku teenindamise hüvitised avalike reisijateveoteenuste osutamiseks või määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaselt üldeeskirjadega kehtestatud tariifkohustuste täitmiseks. Selleks et käsitleda riigiabi valdkonnas grupierandi määrust ühtlustatud viisil ja kooskõlas asutamislepingu artikli 108 lõikega 4 ja artikliga 109 ettenähtud menetlustega, tuleks asutamislepingu artiklis 93 viidatud transpordi koordineerimiseks või avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamiseks antav abi lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 reguleerimisalasse. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikkel 9 tuleb seega välja jätta kuus kuud pärast seda, kui on jõustunud nimetatud riigiabi kategooriat käsitlev komisjoni poolt vastu võetud määrus.

| (11) | Seoses abiga maantee-, raudtee- ja siseveeteede transpordile, sätestatakse asutamislepingu artiklis 93, et abi, mis vastab transpordi koordineerimise vajadusele või kujutab endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamist, tunnistatakse asutamislepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(11)

Seoses abiga maantee-, raudtee- ja siseveeteede transpordile, sätestatakse asutamislepingu artiklis 93, et abi, mis vastab transpordi koordineerimise vajadusele või kujutab endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamist, tunnistatakse asutamislepinguga kokkusobivaks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Lairibaühendusele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised. Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke piirkondades, kus puudub lairibataristu ning kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline (nn valged piirkonnad) ning väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke piirkondades, kus puudub järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu taristu ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sama kehtib ka lairibaühenduse rajatistele ning passiivsele lairiba taristule antud abi suhtes, millega seoses komisjon on juhtumite põhjal saanud palju kogemusi ja mille puhul on võimalik määratleda selged kokkusobivuse tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Lairibaühendusele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised. Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke piirkondades, kus puudub lairibataristu ning kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline (nn valged piirkonnad) ning väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke piirkondades, kus puudub järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu taristu ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sama kehtib ka lairibaühenduse rajatistele ning passiivsele lairiba taristule antud abi suhtes, millega seoses komisjon on juhtumite põhjal saanud palju kogemusi ja mille puhul on võimalik määratleda selged kokkusobivuse tingimused.

| (12) | Lairibaühendusele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised. Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke piirkondades, kus puudub lairibataristu ning kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline (nn valged piirkonnad) ning väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke piirkondades, kus puudub järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu taristu ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sama kehtib ka lairibaühenduse rajatistele ning passiivsele lairiba taristule antud abi suhtes, millega seoses komisjon on juhtumite põhjal saanud palju kogemusi ja mille puhul on võimalik määratleda selged kokkusobivuse tingimused.
  Tsiviilehitustööde ja lairibataristu grupierandiga tuleks toetada investeeringuid eriti maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades. Grupierandist kasusaamise tingimusena peaks olema tagatud vaba turulepääs taristu käitamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Lairibaühendusele antava abi valdkonnas on komisjon viimastel aastatel saanud palju kogemusi ning on koostanud suunised. Komisjoni kogemusest nähtub, et abi teatavat liiki lairibataristutele ei moonuta konkurentsi märkimisväärselt ning grupierandi kohaldamine võib kasulikuks osutuda, juhul kui on täidetud teatavad kokkusobivuse tingimused. See kehtib abi suhtes, mis hõlmab lairibaühenduse põhivõrke piirkondades, kus puudub lairibataristu ning kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline (nn valged piirkonnad) ning väikeste üksikabimeetmete suhtes, mis hõlmavad väga kiireid järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke piirkondades, kus puudub järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrgu taristu ja kus sellise taristu väljaarendamine lähitulevikus on ebatõenäoline. Sama kehtib ka lairibaühenduse rajatistele ning passiivsele lairiba taristule antud abi suhtes, millega seoses komisjon on juhtumite põhjal saanud palju kogemusi ja mille puhul on võimalik määratleda selged kokkusobivuse tingimused.
  Tsiviilehitustööde ja lairibataristu grupierandiga tuleks toetada investeeringuid eriti maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades. Grupierandist kasusaamise tingimusena peaks olema tagatud vaba turulepääs taristu käitamiseks.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 994/98 reguleerimisala laiendada
  sellistele
  abiliikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 994/98 reguleerimisala laiendada
  sellistele
  abiliikidele.

| (13) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 994/98 reguleerimisala laiendada
  siinkohal täpsustatud
  abiliikidele. |
| --- | --- |

(13)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 994/98 reguleerimisala laiendada
  siinkohal täpsustatud
  abiliikidele.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Määruses (EÜ) nr 994/98 sätestatu kohaselt peaksid iga abiliigi jaoks, mille suhtes komisjon võtab vastu grupierandi määruse, olema piirmäärad väljendatud kas abi osatähtsusena kõigi abikõlblike kulutuste suhtes või maksimaalse abisummana. Nimetatud tingimus raskendab grupierandi kohaldamist teatavat liiki riigiabi meetmetele, mida nende eripära tõttu ei saa väljendada abi osatähtsusena või maksimaalse abisummana, nagu näiteks finantskorraldusvahendid või teatavad meetmete liigid riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks. Seda eelkõige seetõttu, et sellised keerulised meetmed võivad hõlmata erinevatel tasanditel antavat toetust (otsesed abisaajad, vahetasandi abisaajad, kaudsed abisaajad). Arvestades selliste meetmete kasvavat tähtsust ja panust liidu eesmärkide saavutamisse, peaks sellistele meetmetele erandi kohaldamine olema paindlikum. Seega peaks piirmäärasid olema võimalik määratleda riigi toetuse maksimaalse abisummana
  , olenemata sellest, kas abi saab määratleda riigiabina või mitte
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Määruses (EÜ) nr 994/98 sätestatu kohaselt peaksid iga abiliigi jaoks, mille suhtes komisjon võtab vastu grupierandi määruse, olema piirmäärad väljendatud kas abi osatähtsusena kõigi abikõlblike kulutuste suhtes või maksimaalse abisummana. Nimetatud tingimus raskendab grupierandi kohaldamist teatavat liiki riigiabi meetmetele, mida nende eripära tõttu ei saa väljendada abi osatähtsusena või maksimaalse abisummana, nagu näiteks finantskorraldusvahendid või teatavad meetmete liigid riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks. Seda eelkõige seetõttu, et sellised keerulised meetmed võivad hõlmata erinevatel tasanditel antavat toetust (otsesed abisaajad, vahetasandi abisaajad, kaudsed abisaajad). Arvestades selliste meetmete kasvavat tähtsust ja panust liidu eesmärkide saavutamisse, peaks sellistele meetmetele erandi kohaldamine olema paindlikum. Seega peaks piirmäärasid olema võimalik määratleda riigi toetuse maksimaalse abisummana
  , olenemata sellest, kas abi saab määratleda riigiabina või mitte
  .

| (14) | Määruses (EÜ) nr 994/98 sätestatu kohaselt peaksid iga abiliigi jaoks, mille suhtes komisjon võtab vastu grupierandi määruse, olema piirmäärad väljendatud kas abi osatähtsusena kõigi abikõlblike kulutuste suhtes või maksimaalse abisummana. Nimetatud tingimus raskendab grupierandi kohaldamist teatavat liiki riigiabi meetmetele, mida nende eripära tõttu ei saa väljendada abi osatähtsusena või maksimaalse abisummana, nagu näiteks finantskorraldusvahendid või teatavad meetmete liigid riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks. Seda eelkõige seetõttu, et sellised keerulised meetmed võivad hõlmata erinevatel tasanditel antavat toetust (otsesed abisaajad, vahetasandi abisaajad, kaudsed abisaajad). Arvestades selliste meetmete kasvavat tähtsust ja panust liidu eesmärkide saavutamisse, peaks sellistele meetmetele erandi kohaldamine olema paindlikum. Seega peaks piirmäärasid olema võimalik määratleda riigi toetuse maksimaalse abisummana. |
| --- | --- |

(14)

Määruses (EÜ) nr 994/98 sätestatu kohaselt peaksid iga abiliigi jaoks, mille suhtes komisjon võtab vastu grupierandi määruse, olema piirmäärad väljendatud kas abi osatähtsusena kõigi abikõlblike kulutuste suhtes või maksimaalse abisummana. Nimetatud tingimus raskendab grupierandi kohaldamist teatavat liiki riigiabi meetmetele, mida nende eripära tõttu ei saa väljendada abi osatähtsusena või maksimaalse abisummana, nagu näiteks finantskorraldusvahendid või teatavad meetmete liigid riskikapitaliinvesteeringute edendamiseks. Seda eelkõige seetõttu, et sellised keerulised meetmed võivad hõlmata erinevatel tasanditel antavat toetust (otsesed abisaajad, vahetasandi abisaajad, kaudsed abisaajad). Arvestades selliste meetmete kasvavat tähtsust ja panust liidu eesmärkide saavutamisse, peaks sellistele meetmetele erandi kohaldamine olema paindlikum. Seega peaks piirmäärasid olema võimalik määratleda riigi toetuse maksimaalse abisummana.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Selleks et tagada võrdsed tingimused kooskõlas siseturu põhimõtetega, tuleks riikide abikavades kõikidele asjaomastele turuosalistele tagada vaba ja võrdne juurdepääs riigiabile, kasutades eelkõige abikavasid või -süsteeme ja mitte niivõrd üksikabi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Selleks et tagada võrdsed tingimused kooskõlas siseturu põhimõtetega, tuleks riikide abikavades kõikidele asjaomastele turuosalistele tagada vaba ja võrdne juurdepääs riigiabile, kasutades eelkõige abikavasid või -süsteeme ja mitte niivõrd üksikabi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Hästi toimivad võrdsed tingimused eeldavad ka liikmesriikide ja liidu riigihankeid käsitlevate õigusaktide täielikku ja läbipaistvat rakendamist. Seetõttu peaksid liikmesriikide ametiasutused riigiabi kavasid ette valmistades või käesoleva määruse alusel erandina vabastamisele kuuluvat riigiabi andes täitma kehtivaid avaliku hanke eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Hästi toimivad võrdsed tingimused eeldavad ka liikmesriikide ja liidu riigihankeid käsitlevate õigusaktide täielikku ja läbipaistvat rakendamist. Seetõttu peaksid liikmesriikide ametiasutused riigiabi kavasid ette valmistades või käesoleva määruse alusel erandina vabastamisele kuuluvat riigiabi andes täitma kehtivaid avaliku hanke eeskirju.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15c) | Käesoleva määruse õigusliku alusega, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109, on ette nähtud vaid Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, mitte seadusandlik tavamenetlus, mida pärast Lissaboni lepingu jõustumist rakendatakse turgude integreerimise ja majanduse reguleerimise muudes valdkondades. Sellise demokraatia puudujäägiga ei saa leppida nende ettepanekute puhul, mis puudutavad komisjoni järelevalvet riigi ja kohaliku tasandi valitud asutuste otsuste ja õigusaktide üle. See puudujääk tuleks kõrvaldada, kui aluslepingut edaspidi muudetakse. Komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu suunas” nähakse ette ettepanekud muuta ELi toimimise lepingut aastaks 2014. Selline ettepanek peaks sisaldama muu hulgas konkreetset ettepanekut muuta ELi toimimise lepingu artiklit 109, et võtta nimetatud artiklis osutatud määrused vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15c)

Käesoleva määruse õigusliku alusega, milleks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 109, on ette nähtud vaid Euroopa Parlamendiga konsulteerimine, mitte seadusandlik tavamenetlus, mida pärast Lissaboni lepingu jõustumist rakendatakse turgude integreerimise ja majanduse reguleerimise muudes valdkondades. Sellise demokraatia puudujäägiga ei saa leppida nende ettepanekute puhul, mis puudutavad komisjoni järelevalvet riigi ja kohaliku tasandi valitud asutuste otsuste ja õigusaktide üle. See puudujääk tuleks kõrvaldada, kui aluslepingut edaspidi muudetakse. Komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu suunas” nähakse ette ettepanekud muuta ELi toimimise lepingut aastaks 2014. Selline ettepanek peaks sisaldama muu hulgas konkreetset ettepanekut muuta ELi toimimise lepingu artiklit 109, et võtta nimetatud artiklis osutatud määrused vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile

| (ii) | teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile
  , eriti kui see on kooskõlas „Euroopa 2020” juhtalgatustega ja programmi „Horisont 2020” poliitiliste eesmärkidega
  ; |
| --- | --- |

(ii)

teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile
  , eriti kui see on kooskõlas „Euroopa 2020” juhtalgatustega ja programmi „Horisont 2020” poliitiliste eesmärkidega
  ;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | keskkonnakaitsele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

keskkonnakaitsele;

| (iii) | keskkonnakaitsele
  , eriti kui see on kooskõlas „Euroopa 2020” juhtalgatustega ja programmi „Horisont 2020” poliitiliste eesmärkidega
  ; |
| --- | --- |

(iii)

keskkonnakaitsele
  , eriti kui see on kooskõlas „Euroopa 2020” juhtalgatustega ja programmi „Horisont 2020” poliitiliste eesmärkidega
  ;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a – alapunkt va (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (va) | turismi edendamisele, eriti kui see on kooskõlas liidu turismipoliitika eesmärkidega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(va)

turismi edendamisele, eriti kui see on kooskõlas liidu turismipoliitika eesmärkidega;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a – alapunkt x

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| x) | harrastusspordile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

x)

harrastusspordile;

| x) | harrastusspordile
  ja noorte arendamisele spordi kaudu
  ; |
| --- | --- |

x)

harrastusspordile
  ja noorte arendamisele spordi kaudu
  ;

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a – alapunkt xi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (xi) | äärealade elanikele transpordi jaoks, kui tegemist on sotsiaalabiga ning seda antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(xi)

äärealade elanikele transpordi jaoks, kui tegemist on sotsiaalabiga ning seda antakse ilma asjaomaste transpordiettevõtjate päritolul põhineva diskrimineerimiseta;

välja jäetud

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a – alapunkt xii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (xii) | transpordi koordineerimiseks või avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamiseks, vastavalt asutamislepingu artiklile 93; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(xii)

transpordi koordineerimiseks või avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude hüvitamiseks, vastavalt asutamislepingu artiklile 93;

välja jäetud

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Selliste määrustega vabastatud abisüsteemide rakendamisel või süsteemiväliste üksiktoetuste andmisel edastavad
  liikmesriigid
  komisjonile selliste abisüsteemide või vabastatud abisüsteemide väliste üksiktoetuste kohta kokkuvõtliku teabe komisjoni veebisaidil avaldamiseks. | 2.   Selliste määrustega vabastatud abisüsteemide rakendamisel või süsteemiväliste üksiktoetuste andmisel
  võtavad liikmesriigid arvesse riigihanke-eeskirju, strateegiat „Euroopa 2020” ning liidu keskkonnapoliitilisi meetmeid ja eesmärke. Liikmesriigid
  edastavad komisjonile selliste abisüsteemide või vabastatud abisüsteemide väliste üksiktoetuste kohta kokkuvõtliku teabe komisjoni veebisaidil avaldamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Selliste määrustega vabastatud abisüsteemide rakendamisel või süsteemiväliste üksiktoetuste andmisel edastavad
  liikmesriigid
  komisjonile selliste abisüsteemide või vabastatud abisüsteemide väliste üksiktoetuste kohta kokkuvõtliku teabe komisjoni veebisaidil avaldamiseks.

2.   Selliste määrustega vabastatud abisüsteemide rakendamisel või süsteemiväliste üksiktoetuste andmisel
  võtavad liikmesriigid arvesse riigihanke-eeskirju, strateegiat „Euroopa 2020” ning liidu keskkonnapoliitilisi meetmeid ja eesmärke. Liikmesriigid
  edastavad komisjonile selliste abisüsteemide või vabastatud abisüsteemide väliste üksiktoetuste kohta kokkuvõtliku teabe komisjoni veebisaidil avaldamiseks.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2a (uus)

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega: |
| | „4.   Järgides komisjoni konkreetseid nõudeid, esitavad liikmesriigid vähemalt kord aastas komisjonile aruande grupierandite kohaldamise kohta, soovitavalt elektroonilises vormis. Komisjon teeb need aruanded Euroopa Parlamendile ja kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks. Artiklis 7 osutatud nõuandekomitee vaatab aruanded läbi ja hindab neid kord aastas.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)
     
  Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Järgides komisjoni konkreetseid nõudeid, esitavad liikmesriigid vähemalt kord aastas komisjonile aruande grupierandite kohaldamise kohta, soovitavalt elektroonilises vormis. Komisjon teeb need aruanded Euroopa Parlamendile ja kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks. Artiklis 7 osutatud nõuandekomitee vaatab aruanded läbi ja hindab neid kord aastas.”

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2b (uus)

Artikkel 1 – punkt 2b (uus)

Määrus (EÜ) nr 994/98

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Artikkel 5 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 5


  Hindamisaruanne


  Iga kahe aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandes nähakse eelkõige ette käesoleva määruse kohaselt antud grupierandite ulatuslik kulutasuvuse analüüs ning hinnang selle kohta, kuidas nimetatud määrusega edendatakse „Euroopa 2020” juhtalgatuste saavutamist ja programmi „Horisont 2020” poliitilisi eesmärke. Komisjon esitab aruande eelnõu artiklis 7 osutatud nõuandekomiteele tutvumiseks. Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule grupierandi määruste kohaldamist puudutava järelevalve tulemused ning avaldab oma veebisaidil koondaruande, sealhulgas selge ülevaate liikmesriikide poolt grupierandi määruste alusel antud kokkusobimatu riigiabi suuruse ja abiliikide kohta”. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2b)
     
  Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

(2b)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Hindamisaruanne

Iga kahe aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandes nähakse eelkõige ette käesoleva määruse kohaselt antud grupierandite ulatuslik kulutasuvuse analüüs ning hinnang selle kohta, kuidas nimetatud määrusega edendatakse „Euroopa 2020” juhtalgatuste saavutamist ja programmi „Horisont 2020” poliitilisi eesmärke. Komisjon esitab aruande eelnõu artiklis 7 osutatud nõuandekomiteele tutvumiseks. Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule grupierandi määruste kohaldamist puudutava järelevalve tulemused ning avaldab oma veebisaidil koondaruande, sealhulgas selge ülevaate liikmesriikide poolt grupierandi määruste alusel antud kokkusobimatu riigiabi suuruse ja abiliikide kohta”.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 1370/2007

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2 | välja jäetud |
| Määrust (EÜ) nr 1370/2007 muudetakse järgmiselt: | |
| Artikkel 9 jäetakse nimetatud määrusest välja kuus kuud pärast seda, kui on jõustunud komisjoni poolt vastuvõetud määrus, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 punkti a alapunktis xii, osutatud riigiabi kategooriat. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2

Artikkel 2

välja jäetud

välja jäetud

Määrust (EÜ) nr 1370/2007 muudetakse järgmiselt:

Määrust (EÜ) nr 1370/2007 muudetakse järgmiselt:

Artikkel 9 jäetakse nimetatud määrusest välja kuus kuud pärast seda, kui on jõustunud komisjoni poolt vastuvõetud määrus, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 punkti a alapunktis xii, osutatud riigiabi kategooriat.

Artikkel 9 jäetakse nimetatud määrusest välja kuus kuud pärast seda, kui on jõustunud komisjoni poolt vastuvõetud määrus, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 punkti a alapunktis xii, osutatud riigiabi kategooriat.

---

(1)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

1

---

Kolmapäev, 3. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Euroopa Ombudsmani valimine

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta otsus Euroopa Ombudsmani valimise kohta

(2016/C 075/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 24 kolmandat lõiku ja artiklit 228; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 24 kolmandat lõiku ja artiklit 228;

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a;

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 204; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 204;

| — | võttes arvesse kandidaatide ülesseadmise kutset (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kandidaatide ülesseadmise kutset (2),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta hääletust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta hääletust,

| 1. | valib Euroopa Ombudsmani ametikoha täitjaks Emily O'Reilly alates 1. oktoobrist 2013 kuni parlamendi ametiaja lõpuni; |
| --- | --- |

1.

valib Euroopa Ombudsmani ametikoha täitjaks Emily O'Reilly alates 1. oktoobrist 2013 kuni parlamendi ametiaja lõpuni;

| 2. | palub Emily O'Reilly'l anda vanne Euroopa Kohtu ees; |
| --- | --- |

2.

palub Emily O'Reilly'l anda vanne Euroopa Kohtu ees;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks korraldada lisatud otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks korraldada lisatud otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kohtule. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kohtule.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  ELT C 96, 4.4.2013, lk 24.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS

3. juuli 2013

Euroopa Ombudsmani valimise kohta

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2013/377/EL).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Ratassõidukid (otsuse 97/836/EÜ muutmine (1958. aasta muudetud kokkulepe)) ***

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 075/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05978/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05978/2013),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0069/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0192/2013),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Ratassõidukid (otsuse 2000/125/EÜ muutmine („paralleelne kokkulepe”)) ***

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse 31. jaanuari 2000. aasta otsust 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe”) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 075/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05975/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05975/2013),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0071/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0194/2013),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2013/000 TA 2013 – tehniline abi komisjoni algatusel

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2013/000 TA 2013 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28 (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0291 – C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0291 – C7-0126/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0243/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on koos Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga (edaspidi „fond”) loonud õigusnormid ja eelarvevahendid maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste, mida teravdavad majandus-, finants- ja sotsiaalkriis, tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on koos Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga (edaspidi „fond”) loonud õigusnormid ja eelarvevahendid maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste, mida teravdavad majandus-, finants- ja sotsiaalkriis, tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks;

| B. | arvestades, et komisjon rakendab fondi vastavalt üldeeskirjadele, mis on kehtestatud 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (3), ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse liidu eelarve täitmise suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon rakendab fondi vastavalt üldeeskirjadele, mis on kehtestatud 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (3), ning selle rakenduseeskirjadele, mida kohaldatakse liidu eelarve täitmise suhtes;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema asjakohane ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema asjakohane ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et fondi loomise määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, teabe-, haldus- ja tehnilise toe, auditi-, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele fondi kasutamise kohta (fondi määruse artikli 8 lõige 4); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fondi loomise määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada konkreetsel aastal fondi vahenditest maksimaalselt 0,35 % tehnilise abi, st fondi määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, teabe-, haldus- ja tehnilise toe, auditi-, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks, sh liikmesriikidele teabe ja suuniste andmiseks fondi kasutamise, järelevalve ja hindamise kohta ning teabe andmiseks Euroopa ja liikmesriikide sotsiaalpartneritele fondi kasutamise kohta (fondi määruse artikli 8 lõige 4);

| E. | arvestades, et fondi määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides liidu keeltes ja millel antakse ning levitatakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et fondi määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt peab komisjon looma veebilehe, mis on kättesaadav kõikides liidu keeltes ja millel antakse ning levitatakse teavet taotluste kohta, rõhutades eelarvepädevate institutsioonide rolli;

| F. | arvestades, et komisjon soovis nende artiklite alusel, et fond võetaks kasutusele tehnilise abiga seotud kulutuste katmiseks esitatud taotluste ja väljamakstud summade ning kavandatud ja võetud meetmete seireks, veebisaidile teabe lisamiseks, väljaannete avaldamiseks ja audiovisuaalvahendite loomiseks, teadmistebaasi loomiseks, liikmesriikidele tehnilise ja haldusabi andmiseks ning fondi (2007–2013) lõpliku hindamise ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon soovis nende artiklite alusel, et fond võetaks kasutusele tehnilise abiga seotud kulutuste katmiseks esitatud taotluste ja väljamakstud summade ning kavandatud ja võetud meetmete seireks, veebisaidile teabe lisamiseks, väljaannete avaldamiseks ja audiovisuaalvahendite loomiseks, teadmistebaasi loomiseks, liikmesriikidele tehnilise ja haldusabi andmiseks ning fondi (2007–2013) lõpliku hindamise ettevalmistamiseks;

| G. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoni esildatud meetmetega, mida rahastatakse tehnilise abina vastavalt fondi määruse artikli 8 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 9 lõikele 2; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoni esildatud meetmetega, mida rahastatakse tehnilise abina vastavalt fondi määruse artikli 8 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 9 lõikele 2;

| 2. | väljendab sügavat kahetsust selle üle, et fondi lõpliku järelhindamise tulemused saabuvad liiga hilja, et neid saaks kasutada fondi tegevust aastatel 2014–2020 reguleeriva uue määruse üle peetavas arutelus, eriti mis puudutab kriisiga seotud erandi kasutamise tõhusust, sest asjaomaseid fondiga seotud juhtumeid ei analüüsitud fondi vahehindamise aruandes; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat kahetsust selle üle, et fondi lõpliku järelhindamise tulemused saabuvad liiga hilja, et neid saaks kasutada fondi tegevust aastatel 2014–2020 reguleeriva uue määruse üle peetavas arutelus, eriti mis puudutab kriisiga seotud erandi kasutamise tõhusust, sest asjaomaseid fondiga seotud juhtumeid ei analüüsitud fondi vahehindamise aruandes;

| 3. | võtab teadmiseks, komisjon alustas juba 2011. aastal tööd taotluste elektroonilise vormi ja standardkorra kehtestamiseks, et lihtsustada taotlusi, kiirendada nende läbivaatamist ja muuta hõlpsamaks aruannete koostamine; palub komisjonil näidata, milliseid edusamme on tehtud pärast tehnilise abi kasutamist 2011. ja 2012. aastal; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, komisjon alustas juba 2011. aastal tööd taotluste elektroonilise vormi ja standardkorra kehtestamiseks, et lihtsustada taotlusi, kiirendada nende läbivaatamist ja muuta hõlpsamaks aruannete koostamine; palub komisjonil näidata, milliseid edusamme on tehtud pärast tehnilise abi kasutamist 2011. ja 2012. aastal;

| 4. | rõhutab, kui oluline on fondiga seotud kontaktide loomine ja teabevahetus; toetab seetõttu fondi kontaktisikute eksperdirühma ja liikmesriikide vaheliste kontaktide loomise muude meetmete, sealhulgas sellel aastal toimuva fondi rakendajate seminari rahastamist; toonitab seda, kui oluline on luua tihedam side kõigi nende vahel, kes on seotud fondi taotlustega, sealhulgas eriti tööturu osapoolte vahel, et tekitada võimalikult palju koostoimet; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui oluline on fondiga seotud kontaktide loomine ja teabevahetus; toetab seetõttu fondi kontaktisikute eksperdirühma ja liikmesriikide vaheliste kontaktide loomise muude meetmete, sealhulgas sellel aastal toimuva fondi rakendajate seminari rahastamist; toonitab seda, kui oluline on luua tihedam side kõigi nende vahel, kes on seotud fondi taotlustega, sealhulgas eriti tööturu osapoolte vahel, et tekitada võimalikult palju koostoimet;

| 5. | kutsub komisjoni üles kutsuma Euroopa Parlamenti tehnilise abi toel korraldatavatele kontaktisikute eksperdirühma seminaridele ja koosolekutele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (4) asjakohastele sätetele; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kutsuma Euroopa Parlamenti tehnilise abi toel korraldatavatele kontaktisikute eksperdirühma seminaridele ja koosolekutele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (4) asjakohastele sätetele;

| 6. | julgustab liikmesriike kasutama ära heade tavade vahetamise võimalusi ning õppima eelkõige nendelt liikmesriikidelt, kes on juba kasutusele võtnud riiklikud teabevõrgustikud fondi kohta, kaasates kohalikul tasandil tööturu osapooled ja sidusrühmad, et võimalike fondi kohaldamisalasse jäävate olukordade puhuks oleks korralik abistamisstruktuur juba paigas; |
| --- | --- |

6.

julgustab liikmesriike kasutama ära heade tavade vahetamise võimalusi ning õppima eelkõige nendelt liikmesriikidelt, kes on juba kasutusele võtnud riiklikud teabevõrgustikud fondi kohta, kaasates kohalikul tasandil tööturu osapooled ja sidusrühmad, et võimalike fondi kohaldamisalasse jäävate olukordade puhuks oleks korralik abistamisstruktuur juba paigas;

| 7. | kutsub komisjoni üles kutsuma tööturu osapooled osalema tehnilise abi toel fondi rakendajatele korraldatavatel seminaridel; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles kutsuma tööturu osapooled osalema tehnilise abi toel fondi rakendajatele korraldatavatel seminaridel;

| 8. | palub liikmesriikidel ja asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; võtab sellega seoses teadmiseks, et komisjon on pärast parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse kõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus, aruandekohustus ja nähtavus; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel ja asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; võtab sellega seoses teadmiseks, et komisjon on pärast parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse kõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus, aruandekohustus ja nähtavus;

| 9. | tunneb muret võimaliku negatiivse mõju üle, mida töötajate arvu vähendamine võib avaldada laekuvate taotluste kiirele, nõuetekohasele ja mõjusale hindamisele ning fondi tehnilise abi rakendamisele; on seisukohal, et töötajate arvu mis tahes lühi- või pikaajaline läbivaatamine peaks toimuma eelnevalt koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ning institutsioonide uusi pädevusi ja suuremaid ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret võimaliku negatiivse mõju üle, mida töötajate arvu vähendamine võib avaldada laekuvate taotluste kiirele, nõuetekohasele ja mõjusale hindamisele ning fondi tehnilise abi rakendamisele; on seisukohal, et töötajate arvu mis tahes lühi- või pikaajaline läbivaatamine peaks toimuma eelnevalt koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ning institutsioonide uusi pädevusi ja suuremaid ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei näe 2013. aastal ette konkreetseid teadlikkuse suurendamise meetmeid, arvestades asjaolu, et mõned liikmesriigid, kaasa avatud fondi kasutavad riigid, seavad kahtluse alla fondi kasulikkuse ja eelised; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei näe 2013. aastal ette konkreetseid teadlikkuse suurendamise meetmeid, arvestades asjaolu, et mõned liikmesriigid, kaasa avatud fondi kasutavad riigid, seavad kahtluse alla fondi kasulikkuse ja eelised;

| 11. | võtab teadmiseks, et pärast parlamendi korduvaid nõudmisi on 2013. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud maksete assigneeringud 50 miljoni euro suuruses summas; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida tarbetuid viivitusi, mis tulenevad sellest, et praegu rahastatakse fondi assigneeringute ümberpaigutamisega muudelt eelarveridadelt, mis võib kahjustada fondi sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks, et pärast parlamendi korduvaid nõudmisi on 2013. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud maksete assigneeringud 50 miljoni euro suuruses summas; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida tarbetuid viivitusi, mis tulenevad sellest, et praegu rahastatakse fondi assigneeringute ümberpaigutamisega muudelt eelarveridadelt, mis võib kahjustada fondi sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste eesmärkide täitmist;

| 12. | avaldab lootust, et tehnilise abi valdkonnas võetavad komisjoni meetmed aitavad suurendada fondi lisaväärtust ja edendavad sihtotstarbelisema ja pikemaajalise toe andmist ning koondatud töötajate tööturule naasmist; |
| --- | --- |

12.

avaldab lootust, et tehnilise abi valdkonnas võetavad komisjoni meetmed aitavad suurendada fondi lisaväärtust ja edendavad sihtotstarbelisema ja pikemaajalise toe andmist ning koondatud töötajate tööturule naasmist;

| 13. | peab väga kahetsusväärseks nõukogu otsust lõpetada pärast 31. detsembrit 2011 esitatud taotluste puhul kriisi tõttu tehtud erandi kohaldamine, millega lubati lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse sotsiaal-, finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; kutsub nõukogu üles võtma see meede viivitamatult uuesti kasutusele, eriti arvestades kiiresti halvenevat sotsiaalset olukorda mitmes liikmesriigis majanduslanguse levimisest ja süvenemisest tingituna; |
| --- | --- |

13.

peab väga kahetsusväärseks nõukogu otsust lõpetada pärast 31. detsembrit 2011 esitatud taotluste puhul kriisi tõttu tehtud erandi kohaldamine, millega lubati lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse sotsiaal-, finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; kutsub nõukogu üles võtma see meede viivitamatult uuesti kasutusele, eriti arvestades kiiresti halvenevat sotsiaalset olukorda mitmes liikmesriigis majanduslanguse levimisest ja süvenemisest tingituna;

| 14. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

14.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta 17. mail 2006 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (EGF/2013/000 TA 2013 – Tehniline abi komisjoni algatusel) punktile 28

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2013/420/EL).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) korraldatud juurdlused ***II

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 075/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (17427/1/2012 – C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (17427/1/2012 – C7-0051/2013),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 12. juuli 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 12. juuli 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2006)0244) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2006)0244) suhtes,

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (COM(2011)0135),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0225/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

4.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 6. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 254, 30.8.2011, lk 1.

(2)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 201.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus

„Iga kord, kui Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetavad ametisse uue järelevalvekomitee uued liikmed, peaksid nad nimetama ka need liikmed, kes asuvad ametisse järgmisel osalisel asendamisel.”

Komisjoni avaldus

„Komisjon kinnitab, et amet on teatanud, et ta toimib igal ajal kooskõlas Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7 ning Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärusega, austades täielikult liikmete vabadust ja sõltumatust, nagu see on ette nähtud põhimääruse artiklis 2.”

Komisjoni avaldus

„Komisjonil on kavas säilitada praegused volitused, mis annavad Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektorile õiguse sätestada ameti siseselt töötajate värbamise tingimused ja üksikasjalik kord, eelkõige seoses lepingute pikkuse ja pikendamisega.”

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamine ***I

Euroopa Parlamendi 3. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja sanktsioonidega (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/42)

[Muudatus 1, kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0125/2013).

(*)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta seoses depositooriumi funktsioonide, tasustamispoliitika ja sanktsioonidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga ettepanekut (1),

▌

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (2) tuleks muuta, et võtta arvesse turu arengut ja turuosaliste ja järelevalveasutuste seniseid kogemusi ning et eriti tegeleda depositooriumide kohustust ja vastutust, tasustamist ja sanktsioone käsitlevate siseriiklike sätete erinevusega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (2) tuleks muuta, et võtta arvesse turu arengut ja turuosaliste ja järelevalveasutuste seniseid kogemusi ning et eriti tegeleda depositooriumide kohustust ja vastutust, tasustamist ja sanktsioone käsitlevate siseriiklike sätete erinevusega.

| (2) | Et vähendada halvasti kavandatud tasustamisstruktuuride võimalikku negatiivset mõju usaldusväärsele riskijuhtimisele ja üksikisikute riskikäitumise kontrollimisele, tuleks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) valitsejatele panna selge kohustus kehtestada selliste töötajate kategooriatele, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt nende valitsetavate eurofondide riskiprofiile, usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olev tasustamispoliitika ja -tavad ning neid rakendada. Need töötajate kategooriad peaksid hõlmama
  kõiki otsuseid tegevaid fondi või allfondi tasandi töötajaid, fondivalitsejaid ja tegelikult investeerimisotsuseid tegevaid isikuid, sealhulgas investeerimispoliitika nõustajaid ja analüütikuid ning isikuid, kellel on võimalik mõjutada selliseid töötajaid,
  kõrgemat juhtkonda
  ▌
  ja kõiki töötajaid, kelle kogu töötasu on sama suur kui kõrgema juhtkonna liikmetel ja
  otsuste tegijatel.
  Kõnealused eeskirjad peaksid kehtima ka eurofondi investeerimisühingute suhtes, kes ei määra fondivalitsejat. |
| --- | --- |

(2)

Et vähendada halvasti kavandatud tasustamisstruktuuride võimalikku negatiivset mõju usaldusväärsele riskijuhtimisele ja üksikisikute riskikäitumise kontrollimisele, tuleks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) valitsejatele panna selge kohustus kehtestada selliste töötajate kategooriatele, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt nende valitsetavate eurofondide riskiprofiile, usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olev tasustamispoliitika ja -tavad ning neid rakendada. Need töötajate kategooriad peaksid hõlmama
  kõiki otsuseid tegevaid fondi või allfondi tasandi töötajaid, fondivalitsejaid ja tegelikult investeerimisotsuseid tegevaid isikuid, sealhulgas investeerimispoliitika nõustajaid ja analüütikuid ning isikuid, kellel on võimalik mõjutada selliseid töötajaid,
  kõrgemat juhtkonda
  ▌
  ja kõiki töötajaid, kelle kogu töötasu on sama suur kui kõrgema juhtkonna liikmetel ja
  otsuste tegijatel.
  Kõnealused eeskirjad peaksid kehtima ka eurofondi investeerimisühingute suhtes, kes ei määra fondivalitsejat.

| (3) | Tasustamispoliitika põhimõtetes tuleks märkida, et eurofondide valitsejad võivad kohaldada kõnealuseid poliitikapõhimõtteid erinevalt, lähtudes nende enda ja nende valitsetavate eurofondide suurusest, oma sisestruktuurist ning oma tegevuse olemusest, ulatusest ja keerukusest.
  Eurofondide valitsejad peaksid siiski igal juhul tagama, et nad kohaldavad kõiki nimetatud põhimõtteid ühel ajal. |
| --- | --- |

(3)

Tasustamispoliitika põhimõtetes tuleks märkida, et eurofondide valitsejad võivad kohaldada kõnealuseid poliitikapõhimõtteid erinevalt, lähtudes nende enda ja nende valitsetavate eurofondide suurusest, oma sisestruktuurist ning oma tegevuse olemusest, ulatusest ja keerukusest.
  Eurofondide valitsejad peaksid siiski igal juhul tagama, et nad kohaldavad kõiki nimetatud põhimõtteid ühel ajal.

| (4) | Käesolevas direktiivis sätestatud usaldusväärset tasustamispoliitikat käsitlevad põhimõtted peaksid olema kooskõlas komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovituse 2009/384/EÜ (palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris) (3) põhimõtetega, mis peaksid direktiivi põhimõtteid täiendama
  , ning finantsstabiilsuse nõukogu tööga ja G20 lubadustega maandada riski finantsteenuste sektoris
  . |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas direktiivis sätestatud usaldusväärset tasustamispoliitikat käsitlevad põhimõtted peaksid olema kooskõlas komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovituse 2009/384/EÜ (palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris) (3) põhimõtetega, mis peaksid direktiivi põhimõtteid täiendama
  , ning finantsstabiilsuse nõukogu tööga ja G20 lubadustega maandada riski finantsteenuste sektoris
  .

| (4a) | Tagatud muutuvtasu peaks olema erandlik, sest see ei ole kooskõlas usaldusväärse riskijuhtimise ega töötulemustele vastava tasu põhimõttega ega tohiks olla tulevaste hüvituskavade osa. |
| --- | --- |

(4a)

Tagatud muutuvtasu peaks olema erandlik, sest see ei ole kooskõlas usaldusväärse riskijuhtimise ega töötulemustele vastava tasu põhimõttega ega tohiks olla tulevaste hüvituskavade osa.

| (4b) | Fondist fondivalitsejatele makstav tasu peaks sarnaselt fondivalitsejate oma töötajatele makstava tasuga olema kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimise ning investorite huvidega. |
| --- | --- |

(4b)

Fondist fondivalitsejatele makstav tasu peaks sarnaselt fondivalitsejate oma töötajatele makstava tasuga olema kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimise ning investorite huvidega.

| (4c) | Lisaks proportsionaalsele tasule peaks fondivalitsejal olema võimalik nõuda fondilt sisse ainult kulud, mis on otseselt seotud investeeringute säilimise ja kaitsmisega, näiteks õigusmenetluste, osakuomaniku õiguste kaitse ja jõustamise või kaotatud vara tagasisaamise või hüvitamisega. Komisjon peaks hindama, millised on jaeinvesteerimistoodete puhul toodetega seotud üldised kulud liikmesriikides. Komisjon peaks viima läbi konsultatsioonid ja teostama mõjuhinnangu ning esitama seadusandliku ettepaneku, kui on vajadus täiendava ühtlustamise järele. |
| --- | --- |

(4c)

Lisaks proportsionaalsele tasule peaks fondivalitsejal olema võimalik nõuda fondilt sisse ainult kulud, mis on otseselt seotud investeeringute säilimise ja kaitsmisega, näiteks õigusmenetluste, osakuomaniku õiguste kaitse ja jõustamise või kaotatud vara tagasisaamise või hüvitamisega. Komisjon peaks hindama, millised on jaeinvesteerimistoodete puhul toodetega seotud üldised kulud liikmesriikides. Komisjon peaks viima läbi konsultatsioonid ja teostama mõjuhinnangu ning esitama seadusandliku ettepaneku, kui on vajadus täiendava ühtlustamise järele.

| (5) | Et edendada tasustamispoliitika ja -tavade hindamisega seotud järelevalvetegevuse ühtlustamist, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tagama, et varade valitsemise sektori jaoks on olemas usaldusväärsed tasustamispoliitika suunised. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (5) asutatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peaks aitama ESMA-l kõnealuseid suuniseid välja töötada.
  Nimetatud suunistes tuleks eelkõige anda täiendavad juhised tasustamispõhimõtete osalise neutraliseerimise kohta, mis oleks ühitatav fondivalitseja ja selle poolt valitsetava eurofondi riskiprofiili, riskivalmiduse ja strateegiaga. ESMA koostatud suunised tasustamispoliitika kohta peaksid vastama asjakohasel juhul võimalikult suures osas alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta)

   (6)

  alusel reguleeritavate fondide suunistele. Lisaks sellele peaks ESMA teostama järelevalvet nimetatud suuniste nõuetekohase rakendamise tagamise üle pädevate asutuste poolt. Järelevalvemeetmete abil tuleks puudujääkidega tegelda viivitamata, et tagada kogu siseturul võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Et edendada tasustamispoliitika ja -tavade hindamisega seotud järelevalvetegevuse ühtlustamist, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tagama, et varade valitsemise sektori jaoks on olemas usaldusväärsed tasustamispoliitika suunised. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (5) asutatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peaks aitama ESMA-l kõnealuseid suuniseid välja töötada.
  Nimetatud suunistes tuleks eelkõige anda täiendavad juhised tasustamispõhimõtete osalise neutraliseerimise kohta, mis oleks ühitatav fondivalitseja ja selle poolt valitsetava eurofondi riskiprofiili, riskivalmiduse ja strateegiaga. ESMA koostatud suunised tasustamispoliitika kohta peaksid vastama asjakohasel juhul võimalikult suures osas alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta)

   (6)

  alusel reguleeritavate fondide suunistele. Lisaks sellele peaks ESMA teostama järelevalvet nimetatud suuniste nõuetekohase rakendamise tagamise üle pädevate asutuste poolt. Järelevalvemeetmete abil tuleks puudujääkidega tegelda viivitamata, et tagada kogu siseturul võrdsed tingimused.

| (6) | Tasustamist käsitlevad sätted ei tohiks piirata aluslepingutega tagatud põhiõiguste täielikku kasutamist, siseriiklikke lepingu- ja tööõiguse üldpõhimõtteid, kohaldatavaid õigusakte seoses aktsionäride õiguste ja osaluse ning asjaomase asutuse haldus- ja järelevalveüksuste üldiste kohustustega, samuti vajaduse korral tööturu osapoolte õigust sõlmida ja jõustada kollektiivlepinguid vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavadele. |
| --- | --- |

(6)

Tasustamist käsitlevad sätted ei tohiks piirata aluslepingutega tagatud põhiõiguste täielikku kasutamist, siseriiklikke lepingu- ja tööõiguse üldpõhimõtteid, kohaldatavaid õigusakte seoses aktsionäride õiguste ja osaluse ning asjaomase asutuse haldus- ja järelevalveüksuste üldiste kohustustega, samuti vajaduse korral tööturu osapoolte õigust sõlmida ja jõustada kollektiivlepinguid vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavadele.

| (7) | Et tagada asjaomaste regulatiivsete nõuete piisav ühtlustamine eri liikmesriikides, tuleks vastu võtta lisaeeskirjad, milles määratakse kindlaks depositooriumide ülesanded ja kohustused, määratakse juriidilised isikud, keda saab nimetada depositooriumideks, ning selgitatakse depositooriumide vastutust juhul, kui eurofondi varad lähevad hoidmisel või depositooriumipoolse järelevalveülesannete ebapiisava täitmise korral kaduma. Ülesannete sellise ebapiisava täitmise tulemuseks võib olla varade kadumaminek, aga ka varade väärtuse langus, kui nt depositoorium lubab investeeringuid, mis ei olnud kooskõlas fonditingimustega, mistõttu avalduvad investorile ettenägematud või ennustatavad riskid. Täiendavate eeskirjadega tuleks ka selgitada tingimusi, mille alusel võib depositooriumi funktsioone delegeerida. |
| --- | --- |

(7)

Et tagada asjaomaste regulatiivsete nõuete piisav ühtlustamine eri liikmesriikides, tuleks vastu võtta lisaeeskirjad, milles määratakse kindlaks depositooriumide ülesanded ja kohustused, määratakse juriidilised isikud, keda saab nimetada depositooriumideks, ning selgitatakse depositooriumide vastutust juhul, kui eurofondi varad lähevad hoidmisel või depositooriumipoolse järelevalveülesannete ebapiisava täitmise korral kaduma. Ülesannete sellise ebapiisava täitmise tulemuseks võib olla varade kadumaminek, aga ka varade väärtuse langus, kui nt depositoorium lubab investeeringuid, mis ei olnud kooskõlas fonditingimustega, mistõttu avalduvad investorile ettenägematud või ennustatavad riskid. Täiendavate eeskirjadega tuleks ka selgitada tingimusi, mille alusel võib depositooriumi funktsioone delegeerida.

| (8) | Vaja on selgitada, et eurofond peaks määrama üheainsa depositooriumi, kes teostab üldist järelevalvet eurofondi varade üle. Ühe depositooriumi nõudega peaks olema tagatud, et depositooriumil on ülevaade kõigist eurofondi varadest ning nii fondivalitsejatel kui ka investoritel on üks koht, kuhu pöörduda probleemide tekkimisel seoses varade hoidmise või järelevalvefunktsiooni täitmisega. Varade hoidmine hõlmab nii varade hoiul olemist või sellist laadi varade puhul, mida ei ole võimalik hoiul hoida, kõnealuste varade omandiõiguse tõendamist, samuti kõnealuste varade kohta andmete säilitamist. |
| --- | --- |

(8)

Vaja on selgitada, et eurofond peaks määrama üheainsa depositooriumi, kes teostab üldist järelevalvet eurofondi varade üle. Ühe depositooriumi nõudega peaks olema tagatud, et depositooriumil on ülevaade kõigist eurofondi varadest ning nii fondivalitsejatel kui ka investoritel on üks koht, kuhu pöörduda probleemide tekkimisel seoses varade hoidmise või järelevalvefunktsiooni täitmisega. Varade hoidmine hõlmab nii varade hoiul olemist või sellist laadi varade puhul, mida ei ole võimalik hoiul hoida, kõnealuste varade omandiõiguse tõendamist, samuti kõnealuste varade kohta andmete säilitamist.

| (9) | Depositoorium peaks ülesandeid täites tegutsema ausalt, õiglaselt, professionaalselt, sõltumatult ja eurofondi või eurofondi investorite huvides. |
| --- | --- |

(9)

Depositoorium peaks ülesandeid täites tegutsema ausalt, õiglaselt, professionaalselt, sõltumatult ja eurofondi või eurofondi investorite huvides.

| (10) | Et tagada kõigis liikmesriikides ühine lähenemisviis depositooriumide kohustuste täitmisele eurofondi juriidilisest vormist sõltumata, on vaja koostada järelevalvekohustuste ühtne loetelu, mis kehtib nii äriühingu vormis eurofondile (äriühinguna asutatud fond) kui ka lepingulises vormis eurofondile. |
| --- | --- |

(10)

Et tagada kõigis liikmesriikides ühine lähenemisviis depositooriumide kohustuste täitmisele eurofondi juriidilisest vormist sõltumata, on vaja koostada järelevalvekohustuste ühtne loetelu, mis kehtib nii äriühingu vormis eurofondile (äriühinguna asutatud fond) kui ka lepingulises vormis eurofondile.

| (11) | Depositoorium peaks vastutama eurofondi rahavoogude nõuetekohase järelevalve eest ja eelkõige tagama, et investorite raha ja eurofondile kuuluv raha on kajastatud õigesti eurofondi nimel või eurofondi nimel tegutseva fondivalitseja nimel või eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel avatud kontodel. Seepärast tuleks vastu võtta üksikasjalikud sätted rahavoo järelevalve kohta, et tagada investorite tõhus ja samal tasemel kaitse. Tagades, et investori raha on kajastatud sularahakontodel, peaks depositoorium võtma arvesse komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivi 2006/73/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (7) artiklis 16 sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(11)

Depositoorium peaks vastutama eurofondi rahavoogude nõuetekohase järelevalve eest ja eelkõige tagama, et investorite raha ja eurofondile kuuluv raha on kajastatud õigesti eurofondi nimel või eurofondi nimel tegutseva fondivalitseja nimel või eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel avatud kontodel. Seepärast tuleks vastu võtta üksikasjalikud sätted rahavoo järelevalve kohta, et tagada investorite tõhus ja samal tasemel kaitse. Tagades, et investori raha on kajastatud sularahakontodel, peaks depositoorium võtma arvesse komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivi 2006/73/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega) (7) artiklis 16 sätestatud põhimõtteid.

| (12) | Et ennetada raha petturlikke ülekandeid, tuleks nõuda, et ilma depositooriumi teadmata ei avataks ühtegi sularahakontot, mis on seotud fondi tehingutega. |
| --- | --- |

(12)

Et ennetada raha petturlikke ülekandeid, tuleks nõuda, et ilma depositooriumi teadmata ei avataks ühtegi sularahakontot, mis on seotud fondi tehingutega.

| (13) | Mis tahes finantsinstrument, mida hoitakse eurofondi jaoks, peaks olema eristatav depositooriumi oma varadest ning igal ajal peaks saama tuvastada, et see kuulub kõnealusele eurofondile; selline nõue peaks investorile pakkuma lisakaitset juhul, kui depositoorium ei suuda kohustusi täita. |
| --- | --- |

(13)

Mis tahes finantsinstrument, mida hoitakse eurofondi jaoks, peaks olema eristatav depositooriumi oma varadest ning igal ajal peaks saama tuvastada, et see kuulub kõnealusele eurofondile; selline nõue peaks investorile pakkuma lisakaitset juhul, kui depositoorium ei suuda kohustusi täita.

| (14) | Lisaks praegusele kohustusele hoida eurofondile kuuluvaid varasid peaks eristama neid varasid, mida saab võtta hoiule, ja neid varasid, mida hoiule ei võeta, kuid mille puhul kohaldatakse selle asemel andmete säilitamist ja omandiõiguse tõendamist. Hoiule võetavate varade rühm peaks olema selgelt eristatud, kuna kohustus tagastada kadumaläinud varad peaks kohalduma ainult kõnealuse spetsiifilise finantsvarakategooria suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks praegusele kohustusele hoida eurofondile kuuluvaid varasid peaks eristama neid varasid, mida saab võtta hoiule, ja neid varasid, mida hoiule ei võeta, kuid mille puhul kohaldatakse selle asemel andmete säilitamist ja omandiõiguse tõendamist. Hoiule võetavate varade rühm peaks olema selgelt eristatud, kuna kohustus tagastada kadumaläinud varad peaks kohalduma ainult kõnealuse spetsiifilise finantsvarakategooria suhtes.

| (14a) | Depositooriumis hoitavat finantsinstrumenti ei tohiks ei depositoorium ega mis tahes kolmas isik, kellele hoidmisfunktsioon on delegeeritud, oma arvel uuesti kasutada. |
| --- | --- |

(14a)

Depositooriumis hoitavat finantsinstrumenti ei tohiks ei depositoorium ega mis tahes kolmas isik, kellele hoidmisfunktsioon on delegeeritud, oma arvel uuesti kasutada.

| (15) | Vaja on kindlaks määrata tingimused, mille alusel võib depositoorium delegeerida hoidmise kohustuse kolmandale isikule. Delegeerimine ja edasidelegeerimine peaksid olema objektiivselt põhjendatud ja sõltuma rangetest nõuetest seoses kolmanda isiku sobivusega delegeeritud funktsiooni täitmiseks ja seoses vilumuse, hoolikuse ja ettevaatlikkusega, mida depositoorium peaks rakendama kõnealuse kolmanda isiku valikul, määramisel ja järelevalvel. Ühtsete turutingimuste ja ühtlaselt kõrgel tasemel investorikaitse saavutamiseks tuleks kõnealused tingimused viia kooskõlla nendega, mida kohaldatakse vastavalt direktiivile 2011/61/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) (8) ja määrusele (EL) nr 1095/2010. Vastu tuleks võtta sätted, millega tagatakse, et kolmandatel isikutel on vajalikud vahendid oma kohustuste täitmiseks ning et nad hoiavad eurofondi varad lahus. |
| --- | --- |

(15)

Vaja on kindlaks määrata tingimused, mille alusel võib depositoorium delegeerida hoidmise kohustuse kolmandale isikule. Delegeerimine ja edasidelegeerimine peaksid olema objektiivselt põhjendatud ja sõltuma rangetest nõuetest seoses kolmanda isiku sobivusega delegeeritud funktsiooni täitmiseks ja seoses vilumuse, hoolikuse ja ettevaatlikkusega, mida depositoorium peaks rakendama kõnealuse kolmanda isiku valikul, määramisel ja järelevalvel. Ühtsete turutingimuste ja ühtlaselt kõrgel tasemel investorikaitse saavutamiseks tuleks kõnealused tingimused viia kooskõlla nendega, mida kohaldatakse vastavalt direktiivile 2011/61/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) (8) ja määrusele (EL) nr 1095/2010. Vastu tuleks võtta sätted, millega tagatakse, et kolmandatel isikutel on vajalikud vahendid oma kohustuste täitmiseks ning et nad hoiavad eurofondi varad lahus.

| (16) | Varade hoidmise usaldamist väärtpaberiarveldussüsteemi käitajale, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivis 98/26/EÜ (arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides) (9), või sarnaste teenuste osutamise usaldamist kolmanda riigi väärtpaberiarveldussüsteemidele ei käsitata hoidmisfunktsiooni delegeerimisena. |
| --- | --- |

(16)

Varade hoidmise usaldamist väärtpaberiarveldussüsteemi käitajale, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivis 98/26/EÜ (arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides) (9), või sarnaste teenuste osutamise usaldamist kolmanda riigi väärtpaberiarveldussüsteemidele ei käsitata hoidmisfunktsiooni delegeerimisena.

| (17) | Kolmandal isikul, kellele varade hoidmine delegeeritakse, peaks olema võimalik omada omnibus-kontot ühise kontona, kus eurofondide varad on üksteisest lahus. |
| --- | --- |

(17)

Kolmandal isikul, kellele varade hoidmine delegeeritakse, peaks olema võimalik omada omnibus-kontot ühise kontona, kus eurofondide varad on üksteisest lahus.

| (18) | Kui hoidmine on delegeeritud kolmandale isikule, tuleb ka tagada, et kolmanda isiku suhtes kohaldatakse erinõudeid seoses tõhusate usaldatavusnormatiivide ja järelevalvega. Veel tuleks korrapäraselt läbi viia välisauditid, et tagada, et finantsinstrumendid on selle kolmanda isiku valduses, kellele hoidmine delegeeriti. |
| --- | --- |

(18)

Kui hoidmine on delegeeritud kolmandale isikule, tuleb ka tagada, et kolmanda isiku suhtes kohaldatakse erinõudeid seoses tõhusate usaldatavusnormatiivide ja järelevalvega. Veel tuleks korrapäraselt läbi viia välisauditid, et tagada, et finantsinstrumendid on selle kolmanda isiku valduses, kellele hoidmine delegeeriti.

| (19) | Et tagada investorikaitse ühtlaselt kõrge tase, tuleks vastu võtta sätted äritegevuse ja huvide konfliktide lahendamise kohta ning neid tuleks kohaldada igas olukorras, sealhulgas hoidmise kohustuse delegeerimise korral. Kõnealuste eeskirjadega tuleks eelkõige tagada ülesannete ja funktsioonide selge jaotus depositooriumi, eurofondi ja fondivalitseja vahel. |
| --- | --- |

(19)

Et tagada investorikaitse ühtlaselt kõrge tase, tuleks vastu võtta sätted äritegevuse ja huvide konfliktide lahendamise kohta ning neid tuleks kohaldada igas olukorras, sealhulgas hoidmise kohustuse delegeerimise korral. Kõnealuste eeskirjadega tuleks eelkõige tagada ülesannete ja funktsioonide selge jaotus depositooriumi, eurofondi ja fondivalitseja vahel.

| (20) | Et tagada investorikaitse kõrge tase ning asjakohased usaldatavusnormatiivid ja pidev kontroll, on vaja koostada täielik loetelu üksustest, kes võivad tegutseda depositooriumidena, kusjuures eurofondide depositooriumidena võivad tegutseda üksnes krediidiasutused ja investeerimisühingud. Et muud asutused, kellel võis varem olla luba tegutseda eurofondide depositooriumidena, saaksid muuta end nõuetele vastavateks üksusteks, tuleks kõnealuste üksuste jaoks ette näha üleminekusätted. |
| --- | --- |

(20)

Et tagada investorikaitse kõrge tase ning asjakohased usaldatavusnormatiivid ja pidev kontroll, on vaja koostada täielik loetelu üksustest, kes võivad tegutseda depositooriumidena, kusjuures eurofondide depositooriumidena võivad tegutseda üksnes krediidiasutused ja investeerimisühingud. Et muud asutused, kellel võis varem olla luba tegutseda eurofondide depositooriumidena, saaksid muuta end nõuetele vastavateks üksusteks, tuleks kõnealuste üksuste jaoks ette näha üleminekusätted.

| (21) | Vaja on täpsustada ja selgitada eurofondide depositooriumide vastutust juhul, kui hoiul olev finantsinstrument läheb kaduma. Depositoorium peaks olema hoiul oleva finantsinstrumendi kadumamineku korral kohustatud tagastama eurofondile sama liiki finantsinstrumendi või vastava summa. Vastutusest vabastust varade kadumamineku korral ei tuleks ette näha, välja arvatud juhul, kui depositoorium suudab tõendada, et kadumamineku põhjustasid „välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks”. Sellega seoses ei tohiks depositooriumil olla võimalik tugineda vastutusest hoidumise eesmärgil oma siseolukorrale, näiteks töötaja toime pandud pettusele. |
| --- | --- |

(21)

Vaja on täpsustada ja selgitada eurofondide depositooriumide vastutust juhul, kui hoiul olev finantsinstrument läheb kaduma. Depositoorium peaks olema hoiul oleva finantsinstrumendi kadumamineku korral kohustatud tagastama eurofondile sama liiki finantsinstrumendi või vastava summa. Vastutusest vabastust varade kadumamineku korral ei tuleks ette näha, välja arvatud juhul, kui depositoorium suudab tõendada, et kadumamineku põhjustasid „välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks”. Sellega seoses ei tohiks depositooriumil olla võimalik tugineda vastutusest hoidumise eesmärgil oma siseolukorrale, näiteks töötaja toime pandud pettusele.

| (22) | Kui depositoorium delegeerib varade hoidmise ülesande edasi ja kolmanda isiku poolt hoitavad finantsinstrumendid lähevad kaduma, peaks depositoorium selle eest vastutust kandma. Samuti tuleks sätestada, et depositoorium on kohustatud hoiul olnud finantsinstrumendi kadumamineku korral tagastama sama liiki finantsinstrumendi või vastava summa, isegi kui see läks kaduma alldepositooriumis. Depositoorium on sellest kohustusest vabastatud üksnes juhul, kui ta suudab tõendada, et kadumamineku põhjustasid välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks. Sellega seoses ei tohiks depositooriumil olla võimalik tugineda vastutusest hoidumise eesmärgil oma siseolukorrale, näiteks töötaja toime pandud pettusele. Depositooriumis või alldepositooriumis varade kadumamineku korral ei peaks saama vastutusest vabastada ei seaduse ega lepingu alusel. |
| --- | --- |

(22)

Kui depositoorium delegeerib varade hoidmise ülesande edasi ja kolmanda isiku poolt hoitavad finantsinstrumendid lähevad kaduma, peaks depositoorium selle eest vastutust kandma. Samuti tuleks sätestada, et depositoorium on kohustatud hoiul olnud finantsinstrumendi kadumamineku korral tagastama sama liiki finantsinstrumendi või vastava summa, isegi kui see läks kaduma alldepositooriumis. Depositoorium on sellest kohustusest vabastatud üksnes juhul, kui ta suudab tõendada, et kadumamineku põhjustasid välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks. Sellega seoses ei tohiks depositooriumil olla võimalik tugineda vastutusest hoidumise eesmärgil oma siseolukorrale, näiteks töötaja toime pandud pettusele. Depositooriumis või alldepositooriumis varade kadumamineku korral ei peaks saama vastutusest vabastada ei seaduse ega lepingu alusel.

| (23) | Iga eurofondi investor peaks saama esitada nõudeid seoses depositooriumide vastutusega kas otse või kaudselt läbi fondivalitseja. Kaebuste esitamine depositooriumi vastu ei peaks sõltuma eurofondi juriidilisest vormist (äriühingu vormis või lepingulises vormis) ega depositooriumi, fondivalitseja ja osakuomanike suhte juriidilisest laadist. |
| --- | --- |

(23)

Iga eurofondi investor peaks saama esitada nõudeid seoses depositooriumide vastutusega kas otse või kaudselt läbi fondivalitseja. Kaebuste esitamine depositooriumi vastu ei peaks sõltuma eurofondi juriidilisest vormist (äriühingu vormis või lepingulises vormis) ega depositooriumi, fondivalitseja ja osakuomanike suhte juriidilisest laadist.

| (24) | Komisjon tegi 12. juulil 2010 ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (10). On oluline, et 12. juuli 2010. aasta ettepanekut täiendatakse, selgitades eurofondi depositooriumi ja alldepositooriumide kohustusi ja vastutuse ulatust, et tagada eurofondide investorite kõrgel tasemel kaitse juhul, kui depositoorium ei suuda täita käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon tegi 12. juulil 2010 ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (10). On oluline, et 12. juuli 2010. aasta ettepanekut täiendatakse, selgitades eurofondi depositooriumi ja alldepositooriumide kohustusi ja vastutuse ulatust, et tagada eurofondide investorite kõrgel tasemel kaitse juhul, kui depositoorium ei suuda täita käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi.

| (24a) | Depositooriumide funktsioonide ja vastutuse ulatust käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid arvesse võttes peaks komisjon analüüsima, millistes olukordades võib eurofondi depositooriumi või alldepositooriumi maksejõuetus tekitada eurofondi osakuomanikele kahju kas osaku netoväärtuse kaotamise või muu põhjuse tõttu, mida käesolevate sätete alusel ei ole võimalik tagasi saada ja mis seepärast võiks teha vajalikuks olemasolevate investeeringute tagamise skeemide laiendamise, et need sisaldaksid kindlustust või muulaadset hüvitamise süsteemi, mis kaitseks depositooriumit alldepositooriumi maksejõuetuse eest. Analüüsi käigus tuleks uurida ka seda, kuidas tagada, et sellistes olukordades oleks investorite kaitse ja läbipaistvus ühesugune, sõltumata investori ja maksejõuetusest mõjutatud vabalt võõrandatavate väärpaberite vahelisest vahendusketist. See analüüs tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule, vajaduse korral koos seadusandlike ettepanekutega. |
| --- | --- |

(24a)

Depositooriumide funktsioonide ja vastutuse ulatust käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid arvesse võttes peaks komisjon analüüsima, millistes olukordades võib eurofondi depositooriumi või alldepositooriumi maksejõuetus tekitada eurofondi osakuomanikele kahju kas osaku netoväärtuse kaotamise või muu põhjuse tõttu, mida käesolevate sätete alusel ei ole võimalik tagasi saada ja mis seepärast võiks teha vajalikuks olemasolevate investeeringute tagamise skeemide laiendamise, et need sisaldaksid kindlustust või muulaadset hüvitamise süsteemi, mis kaitseks depositooriumit alldepositooriumi maksejõuetuse eest. Analüüsi käigus tuleks uurida ka seda, kuidas tagada, et sellistes olukordades oleks investorite kaitse ja läbipaistvus ühesugune, sõltumata investori ja maksejõuetusest mõjutatud vabalt võõrandatavate väärpaberite vahelisest vahendusketist. See analüüs tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule, vajaduse korral koos seadusandlike ettepanekutega.

| (25) | Vaja on tagada, et depositooriumide suhtes kehtivad samad nõuded eurofondi juriidilisest vormist sõltumata. Nõuete ühtsus peaks suurendama õiguskindlust, parandama investorikaitset ja toetama ühtsete turutingimuste loomist. Komisjon ei ole saanud teavet, et ükski äriühinguna asutatud fond oleks kasutanud erandit üldisest kohustusest usaldada varad depositooriumile. Seepärast võiks direktiivi 2009/65/EÜ nõudeid seoses äriühinguna asutatud fondi depositooriumiga käsitada liigsetena. |
| --- | --- |

(25)

Vaja on tagada, et depositooriumide suhtes kehtivad samad nõuded eurofondi juriidilisest vormist sõltumata. Nõuete ühtsus peaks suurendama õiguskindlust, parandama investorikaitset ja toetama ühtsete turutingimuste loomist. Komisjon ei ole saanud teavet, et ükski äriühinguna asutatud fond oleks kasutanud erandit üldisest kohustusest usaldada varad depositooriumile. Seepärast võiks direktiivi 2009/65/EÜ nõudeid seoses äriühinguna asutatud fondi depositooriumiga käsitada liigsetena.

| (26) | Kooskõlas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatisega sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavalt suured, et olla
  tõhusad
  , hoiatavad ja proportsionaalsed, et ületada nõuete rikkumisest saadavat kasu. |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatisega sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris peaks pädevatel asutustel olema õigus kehtestada rahalisi karistusi, mis on piisavalt suured, et olla
  tõhusad
  , hoiatavad ja proportsionaalsed, et ületada nõuete rikkumisest saadavat kasu.

| (27) | Selleks et tagada sanktsioonide ühtne kohaldamine liikmesriikides, peaksid liikmesriigid olema halduskaristuste või -meetmete tüübi ja rahaliste halduskaristuste suuruse kindlaksmääramisel kohustatud tagama, et pädevad asutused võtavad arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada sanktsioonide ühtne kohaldamine liikmesriikides, peaksid liikmesriigid olema halduskaristuste või -meetmete tüübi ja rahaliste halduskaristuste suuruse kindlaksmääramisel kohustatud tagama, et pädevad asutused võtavad arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid.

| (28) | Et tugevdada hoiatavat mõju üldsusele laiemalt ning teavitada neid eeskirjade eiramistest, mis võib kahjustada investorite kaitset, tuleks sanktsioonid avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt kindlaksmääratud asjaoludel. Et tagada proportsionaalsuspõhimõtte järgimine, peaksid sanktsioonid olema avaldatud anonüümselt, kui avaldamine põhjustaks osalistele ebaproportsionaalset kahju. |
| --- | --- |

(28)

Et tugevdada hoiatavat mõju üldsusele laiemalt ning teavitada neid eeskirjade eiramistest, mis võib kahjustada investorite kaitset, tuleks sanktsioonid avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt kindlaksmääratud asjaoludel. Et tagada proportsionaalsuspõhimõtte järgimine, peaksid sanktsioonid olema avaldatud anonüümselt, kui avaldamine põhjustaks osalistele ebaproportsionaalset kahju.

| (29) | Et avastada võimalikud rikkumised, peaksid pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist. |
| --- | --- |

(29)

Et avastada võimalikud rikkumised, peaksid pädevatel asutustel olema vajalikud uurimisvolitused ning nad peaksid kehtestama tõhusad mehhanismid, et toetada võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamist.

| (30) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata kriminaalrikkumisi ja -karistusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata kriminaalrikkumisi ja -karistusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide mis tahes sätete kohaldamist.

| (31) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus.

| (32) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Eelkõige tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada järgmist: asjaolud, mis tuleb esitada standardlepingus depositooriumi ja fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi vahel; tingimused depositooriumi funktsiooni täitmiseks, sealhulgas finantsinstrumendid, mida depositooriumi hoidmiskohustus hõlmaks; mis tingimustel depositoorium võib hoida keskdepositooriumis registreeritud finantsinstrumente ning mis tingimustel võib ta hoida nimelistena emiteeritud ja emitendi või registripidaja registreeritud finantsinstrumente; depositooriumide hoolsuskohustused; varade lahushoidmise kohustus; mis olukorras ja millistel tingimustel loetakse hoitavad finantsinstrumendid kaduma läinuks; mida lugeda välissündmusteks, mille üle asjaosalisel puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärjed ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile mõistlikele pingutustele nende ärahoidmiseks.
  Delegeeritud õigusaktidega pakutav investorite kaitse peaks olema vähemalt samal tasemel, mis on ette nähtud direktiivi 2011/61/EL alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Eelkõige tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada järgmist: asjaolud, mis tuleb esitada standardlepingus depositooriumi ja fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi vahel; tingimused depositooriumi funktsiooni täitmiseks, sealhulgas finantsinstrumendid, mida depositooriumi hoidmiskohustus hõlmaks; mis tingimustel depositoorium võib hoida keskdepositooriumis registreeritud finantsinstrumente ning mis tingimustel võib ta hoida nimelistena emiteeritud ja emitendi või registripidaja registreeritud finantsinstrumente; depositooriumide hoolsuskohustused; varade lahushoidmise kohustus; mis olukorras ja millistel tingimustel loetakse hoitavad finantsinstrumendid kaduma läinuks; mida lugeda välissündmusteks, mille üle asjaosalisel puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärjed ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile mõistlikele pingutustele nende ärahoidmiseks.
  Delegeeritud õigusaktidega pakutav investorite kaitse peaks olema vähemalt samal tasemel, mis on ette nähtud direktiivi 2011/61/EL alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (33) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise avaldusega selgitavate dokumentide kohta (11) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(33)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise avaldusega selgitavate dokumentide kohta (11) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (34) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on suurendada investorite usaldust eurofondide vastu, muutes rangemaks nõuded seoses depositooriumide kohustuste ja vastutusega ning fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide tasustamispoliitikaga, samuti töötades direktiivi sätete peamiste rikkumiste jaoks välja ühtsed sanktsioonide määramise standardid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kui nad tegutsevad üksteisest sõltumatul, t ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(34)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on suurendada investorite usaldust eurofondide vastu, muutes rangemaks nõuded seoses depositooriumide kohustuste ja vastutusega ning fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide tasustamispoliitikaga, samuti töötades direktiivi sätete peamiste rikkumiste jaoks välja ühtsed sanktsioonide määramise standardid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kui nad tegutsevad üksteisest sõltumatul, t ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (34a) | Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

(34a)

Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

| (35) | Seepärast tuleks direktiivi 2009/65/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(35)

Seepärast tuleks direktiivi 2009/65/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/65/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | Lisatakse järgmised artiklid ▌:
  „Artikkel 14a
  1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olevad ja seda edendavad tasustamispoliitika ja -tavad ning kohaldavad neid ega erguta võtma riske, mis ei ole kooskõlas nende valitsetavate eurofondide riskiprofiilide, tingimuste või põhikirjaga.
  2.   Tasustamispoliitika ja -tavad hõlmavad
  palkade põhi- ja muutuvkomponente
  ja vabatahtlikke pensionihüvitisi.
  3.   Tasustamispoliitika ja -tavad kehtivad nendele töötajate kategooriatele, sealhulgas
  fondi või allfondi tasandi töötajatele ja muule personalile, teiste seas, kuid mitte ainult, ajutistele või lepingulistele töötajatele, kes on:










  a) | fondivalitsejad; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse järgmised artiklid ▌:

„Artikkel 14a

1.   Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad kehtestavad usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega kooskõlas olevad ja seda edendavad tasustamispoliitika ja -tavad ning kohaldavad neid ega erguta võtma riske, mis ei ole kooskõlas nende valitsetavate eurofondide riskiprofiilide, tingimuste või põhikirjaga.

2.   Tasustamispoliitika ja -tavad hõlmavad
  palkade põhi- ja muutuvkomponente
  ja vabatahtlikke pensionihüvitisi.

3.   Tasustamispoliitika ja -tavad kehtivad nendele töötajate kategooriatele, sealhulgas
  fondi või allfondi tasandi töötajatele ja muule personalile, teiste seas, kuid mitte ainult, ajutistele või lepingulistele töötajatele, kes on:

a)

fondivalitsejad;

| b) | muud isikud kui fondivalitsejad, kes teevad investeerimisotsused, mis mõjutavad fondi riskipositsiooni; |
| --- | --- |

b)

muud isikud kui fondivalitsejad, kes teevad investeerimisotsused, mis mõjutavad fondi riskipositsiooni;

| c) | muud isikud kui fondivalitsejad, kellel on võimalik mõjutada selliseid töötajaid, sealhulgas investeerimispoliitika nõustajad ja analüütikud; |
| --- | --- |

c)

muud isikud kui fondivalitsejad, kellel on võimalik mõjutada selliseid töötajaid, sealhulgas investeerimispoliitika nõustajad ja analüütikud;

| d) | kõrgema juhtkonna
  liikmed,
  riskide
  võtjad,
  kontrollifunktsioonide
  täitjad; või |
| --- | --- |

d)

kõrgema juhtkonna
  liikmed,
  riskide
  võtjad,
  kontrollifunktsioonide
  täitjad; või

| e) | muud töötajad või muu personal, teiste seas, kuid mitte ainult, ajutised või lepingulised töötajad
  , kelle kogu töötasu on sama suur kui kõrgema juhtkonna liikmetel ja
  otsuste tegijatel
  ning kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt fondivalitseja või tema valitsetavate eurofondide riskiprofiili. |
| --- | --- |

e)

muud töötajad või muu personal, teiste seas, kuid mitte ainult, ajutised või lepingulised töötajad
  , kelle kogu töötasu on sama suur kui kõrgema juhtkonna liikmetel ja
  otsuste tegijatel
  ning kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt fondivalitseja või tema valitsetavate eurofondide riskiprofiili.

4.   ESMA annab kooskõlas ▌määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 välja artiklile 14b vastavad suunised, mis on suunatud pädevatele asutustele. Nendes suunistes võetakse arvesse usaldusväärse tasustamispoliitika põhimõtteid, mis on esitatud ▌soovituses 2009/384/EÜ, fondivalitsejate ja nende valitsetavate eurofondide suurust, sisemist korraldust ning nende tegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Suuniste väljatöötamisel teeb ESMA tihedalt koostööd ▌EBAga, et tagada ühtsus teiste finantsteenuste sektorite (eriti krediidiasutused ja investeerimisühingud) jaoks väljatöötatud nõuetega.

Artikkel 14b

1.   Artiklis 14a osutatud tasustamispoliitika väljatöötamisel ja kohaldamisel järgib fondivalitseja alljärgnevaid põhimõtteid viisil ja ulatuses, mis on vastavuses tema suuruse ja sisemise korralduse ning tema tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega:

| a) | tasustamispoliitika on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ning edendab seda ega erguta võtma riske, mis ei ole kooskõlas tema valitsetava eurofondi riskiprofiilide, tingimuste või põhikirjaga; |
| --- | --- |

a)

tasustamispoliitika on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ning edendab seda ega erguta võtma riske, mis ei ole kooskõlas tema valitsetava eurofondi riskiprofiilide, tingimuste või põhikirjaga;

| b) | tasustamispoliitika on kooskõlas fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi
  ja
  selle investorite äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja huvidega ning sisaldab meetmeid huvide konflikti vältimiseks; |
| --- | --- |

b)

tasustamispoliitika on kooskõlas fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi
  ja
  selle investorite äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja huvidega ning sisaldab meetmeid huvide konflikti vältimiseks;

| c) | fondivalitseja juhtorgan võtab oma järelevalvefunktsiooni täites vastu tasustamispoliitika üldised põhimõtted ja vaatab need korrapäraselt läbi ning vastutab tasustamispoliitika rakendamise
  ja selle rakendamise järelvalve
  eest
  . Tegevjuhil ja juhtkonnal ei ole tasustamissüsteemi haldamisel peamist otsustusõigust. Asjaomase organi liikmed ja töötajad, kes on seotud tasustamispoliitika kehtestamise ja selle rakendamisega, on sõltumatud ning riskijuhtimise ja tasustamise valdkonnas kogenud. Tasustamispoliitika üksikasjad ja see, mille põhjal need otsused on tehtud, lisatakse investorile esitatavale põhiteabele, kaasa arvatud tõendid artiklis 14a sätestatud põhimõtete järgimise kohta; [ME 2 – 1 osa] |
| --- | --- |

c)

fondivalitseja juhtorgan võtab oma järelevalvefunktsiooni täites vastu tasustamispoliitika üldised põhimõtted ja vaatab need korrapäraselt läbi ning vastutab tasustamispoliitika rakendamise
  ja selle rakendamise järelvalve
  eest
  . Tegevjuhil ja juhtkonnal ei ole tasustamissüsteemi haldamisel peamist otsustusõigust. Asjaomase organi liikmed ja töötajad, kes on seotud tasustamispoliitika kehtestamise ja selle rakendamisega, on sõltumatud ning riskijuhtimise ja tasustamise valdkonnas kogenud. Tasustamispoliitika üksikasjad ja see, mille põhjal need otsused on tehtud, lisatakse investorile esitatavale põhiteabele, kaasa arvatud tõendid artiklis 14a sätestatud põhimõtete järgimise kohta; [ME 2 – 1 osa]

| d) | tasustamispoliitika rakendamine läbib vähemalt üks kord aastas keskse ja sõltumatu sisekontrolli, mille käigus kontrollitakse selliste tasustamisega seotud põhimõtete ja menetluste täitmist, mille on vastu võtnud järelevalvefunktsiooni täitev juhtorgan; |
| --- | --- |

d)

tasustamispoliitika rakendamine läbib vähemalt üks kord aastas keskse ja sõltumatu sisekontrolli, mille käigus kontrollitakse selliste tasustamisega seotud põhimõtete ja menetluste täitmist, mille on vastu võtnud järelevalvefunktsiooni täitev juhtorgan;

| da) | kõikidele sidusrühmadele esitatakse tasustamistavade kohta täielik, täpne ja õigeaegne teave püsival andmekandjal või veebilehe kaudu ja taotluse korral esitatakse tasuta paberkoopia; |
| --- | --- |

da)

kõikidele sidusrühmadele esitatakse tasustamistavade kohta täielik, täpne ja õigeaegne teave püsival andmekandjal või veebilehe kaudu ja taotluse korral esitatakse tasuta paberkoopia;

| e) | kontrollifunktsiooni täitvatele töötajatele makstakse tasu vastavalt sellele, kuidas nad saavutavad oma ülesannetega seotud eesmärke, sõltumata nende kontrollitavate tegevusvaldkondade töötulemustest; |
| --- | --- |

e)

kontrollifunktsiooni täitvatele töötajatele makstakse tasu vastavalt sellele, kuidas nad saavutavad oma ülesannetega seotud eesmärke, sõltumata nende kontrollitavate tegevusvaldkondade töötulemustest;

| f) | riskijuhtimise ja eeskirjade järgimise kontrolli funktsiooni täitvate kõrgemate ametnike töötasu on töötasukomisjoni otsese järelevalve all; |
| --- | --- |

f)

riskijuhtimise ja eeskirjade järgimise kontrolli funktsiooni täitvate kõrgemate ametnike töötasu on töötasukomisjoni otsese järelevalve all;

| g) | kui tasustamine on seotud töötulemustega, põhineb tasu kogusumma üksikisiku ja asjaomase äriüksuse või eurofondi
  riskiga korrigeeritud tulemuste
  ja fondivalitseja töö
  riskiga korrigeeritud
  kogutulemuste kombinatsiooni hindamisel, kusjuures üksikisiku tulemuste hindamisel võetakse arvesse nii finants- kui ka mittefinantskriteeriume; |
| --- | --- |

g)

kui tasustamine on seotud töötulemustega, põhineb tasu kogusumma üksikisiku ja asjaomase äriüksuse või eurofondi
  riskiga korrigeeritud tulemuste
  ja fondivalitseja töö
  riskiga korrigeeritud
  kogutulemuste kombinatsiooni hindamisel, kusjuures üksikisiku tulemuste hindamisel võetakse arvesse nii finants- kui ka mittefinantskriteeriume;

| h) | töötulemusi hinnatakse fondivalitseja valitsetava eurofondi äritsükli seisukohast sobiliku mitmeaastase raamistiku alusel, tagamaks, et hindamine põhineb pikemaajalistel töötulemustel ja tulemustasu väljamaksmine jaotub piisavale ajavahemikule, et võtta arvesse fondivalitseja valitsetavate eurofondide tagasivõtmispoliitikat
  , eurofondide pikaajalisi tulemusi
  ja investeerimisriske; [ME 2 – 2 osa] |
| --- | --- |

h)

töötulemusi hinnatakse fondivalitseja valitsetava eurofondi äritsükli seisukohast sobiliku mitmeaastase raamistiku alusel, tagamaks, et hindamine põhineb pikemaajalistel töötulemustel ja tulemustasu väljamaksmine jaotub piisavale ajavahemikule, et võtta arvesse fondivalitseja valitsetavate eurofondide tagasivõtmispoliitikat
  , eurofondide pikaajalisi tulemusi
  ja investeerimisriske; [ME 2 – 2 osa]

| i) | tagatud muutuvtasud on erandlikud ning neid makstakse ainult uute töötajate värbamisel ja ainult esimesel aastal; |
| --- | --- |

i)

tagatud muutuvtasud on erandlikud ning neid makstakse ainult uute töötajate värbamisel ja ainult esimesel aastal;

| j) | kogu töötasu moodustava põhi- ja muutuvtasu vahel valitseb sobiv tasakaal ja põhitasu moodustab kogu töötasust piisavalt suure osa ning võimaldab rakendada täielikult paindlikku töötasude muutuvkomponentide poliitikat, sealhulgas kasutada võimalust jätta muutuvkomponent maksmata; |
| --- | --- |

j)

kogu töötasu moodustava põhi- ja muutuvtasu vahel valitseb sobiv tasakaal ja põhitasu moodustab kogu töötasust piisavalt suure osa ning võimaldab rakendada täielikult paindlikku töötasude muutuvkomponentide poliitikat, sealhulgas kasutada võimalust jätta muutuvkomponent maksmata;

| ja) | töötasude muutuvkomponendi suhtes kohaldatakse punktis o sätestatud tingimusi, mille kohaselt on tasu muutuvosa oluliselt väiksem, kui fondivalitseja või asjaomase eurofondi finantstulemused on tagasihoidlikud või negatiivsed, võttes arvesse nii praegust tasustamist kui ka varem teenitud summade väljamaksete vähendamist, sealhulgas tulemushüvituse hilisema tagasinõudmise abil. Tulemushüvituse hilisem tagasinõudmine tähendab ESMA suunistes 2013/201 määratletud tulemushüvituse hilisemat tagasinõudmist; [ME 2 – 3 osa] |
| --- | --- |

ja)

töötasude muutuvkomponendi suhtes kohaldatakse punktis o sätestatud tingimusi, mille kohaselt on tasu muutuvosa oluliselt väiksem, kui fondivalitseja või asjaomase eurofondi finantstulemused on tagasihoidlikud või negatiivsed, võttes arvesse nii praegust tasustamist kui ka varem teenitud summade väljamaksete vähendamist, sealhulgas tulemushüvituse hilisema tagasinõudmise abil. Tulemushüvituse hilisem tagasinõudmine tähendab ESMA suunistes 2013/201 määratletud tulemushüvituse hilisemat tagasinõudmist; [ME 2 – 3 osa]

| k) | lepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud maksed peegeldavad aja jooksul saavutatud tulemusi ja on kavandatud nii, et nendega ei premeeritaks ebaõnnestumist; |
| --- | --- |

k)

lepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud maksed peegeldavad aja jooksul saavutatud tulemusi ja on kavandatud nii, et nendega ei premeeritaks ebaõnnestumist;

| l) | töötulemuste hindamine, mida kasutatakse töötasu muutuvkomponentide või töötasu muutuvkomponentide reservi arvutamisel, sisaldab põhjalikku kohandamismehhanismi, et võtta arvesse kõiki asjakohaseid olemasolevaid ja tulevasi riske; |
| --- | --- |

l)

töötulemuste hindamine, mida kasutatakse töötasu muutuvkomponentide või töötasu muutuvkomponentide reservi arvutamisel, sisaldab põhjalikku kohandamismehhanismi, et võtta arvesse kõiki asjakohaseid olemasolevaid ja tulevasi riske;

| m) | sõltuvalt eurofondi õiguslikust struktuurist ning eurofondi tingimustest või põhikirjast koosneb töötasust suur osa, mis on igal juhul vähemalt 50 % igast töötasude muutuvkomponendist, asjaomase eurofondi osakutest või võrdväärsest omandiõigusest või aktsiatega seotud instrumentidest või võrdväärsetest mitterahalistest vahenditest, välja arvatud juhul, kui eurofondi valitsemine moodustab alla 50 % fondivalitseja kogu valitsemisportfellist, millisel juhul 50 % miinimum ei kehti.
  Käesolevas punktis osutatud instrumentide suhtes kohaldatakse asjakohast säilituspoliitikat, mille eesmärk on viia stiimulid kooskõlla fondivalitseja, tema valitsetavate eurofondide ning nende investorite huvidega. Liikmesriigid ja nende pädevad asutused võivad seada piiranguid nimetatud instrumentide liikidele ja ülesehitusele või vajaduse korral teatavaid instrumente keelustada. Käesolevat punkti kohaldatakse nii vastavalt punktile n edasilükatud töötasu muutuvkomponendi kui ka edasi lükkamata muutuvkomponendi suhtes; |
| --- | --- |

m)

sõltuvalt eurofondi õiguslikust struktuurist ning eurofondi tingimustest või põhikirjast koosneb töötasust suur osa, mis on igal juhul vähemalt 50 % igast töötasude muutuvkomponendist, asjaomase eurofondi osakutest või võrdväärsest omandiõigusest või aktsiatega seotud instrumentidest või võrdväärsetest mitterahalistest vahenditest, välja arvatud juhul, kui eurofondi valitsemine moodustab alla 50 % fondivalitseja kogu valitsemisportfellist, millisel juhul 50 % miinimum ei kehti.

Käesolevas punktis osutatud instrumentide suhtes kohaldatakse asjakohast säilituspoliitikat, mille eesmärk on viia stiimulid kooskõlla fondivalitseja, tema valitsetavate eurofondide ning nende investorite huvidega. Liikmesriigid ja nende pädevad asutused võivad seada piiranguid nimetatud instrumentide liikidele ja ülesehitusele või vajaduse korral teatavaid instrumente keelustada. Käesolevat punkti kohaldatakse nii vastavalt punktile n edasilükatud töötasu muutuvkomponendi kui ka edasi lükkamata muutuvkomponendi suhtes;

| n) | suur osa, mis on igal juhul vähemalt
  25 %
  töötasude muutuvkomponendist, lükatakse edasi ajavahemiku võrra, mis on asjaomase eurofondi äritsüklit ja tagasivõtmispoliitikat arvestades sobilik ning mis on nõuetekohaselt kooskõlas kõnealuse eurofondi riskide laadiga.
  Käesolevas punktis osutatud ajavahemik on vähemalt kolm kuni viis aastat, välja arvatud juhul, kui asjaomase eurofondi äritsükkel on lühem; edasilükkamiskorra alusel makstavaid töötasusid ei saada kiiremini kui proportsionaalselt makstavaid töötasusid; juhul kui töötasude muutuvkomponent on eriti kõrge, lükatakse edasi vähemalt 60 % summast; |
| --- | --- |

n)

suur osa, mis on igal juhul vähemalt
  25 %
  töötasude muutuvkomponendist, lükatakse edasi ajavahemiku võrra, mis on asjaomase eurofondi äritsüklit ja tagasivõtmispoliitikat arvestades sobilik ning mis on nõuetekohaselt kooskõlas kõnealuse eurofondi riskide laadiga.

Käesolevas punktis osutatud ajavahemik on vähemalt kolm kuni viis aastat, välja arvatud juhul, kui asjaomase eurofondi äritsükkel on lühem; edasilükkamiskorra alusel makstavaid töötasusid ei saada kiiremini kui proportsionaalselt makstavaid töötasusid; juhul kui töötasude muutuvkomponent on eriti kõrge, lükatakse edasi vähemalt 60 % summast;

| o) | muutuvtasusid, sealhulgas edasi lükatud osa, makstakse või neid saadakse ainult juhul, kui see on fondivalitseja kui terviku finantsseisundit arvestades jätkusuutlik ning äriüksuse, eurofondi ja asjaomase üksikisiku töötulemusi arvestades õigustatud.
  Kogu tasu muutuvosa on tavaliselt oluliselt väiksem, kui fondivalitseja või asjaomase eurofondi finantstulemused on tagasihoidlikud või negatiivsed, võttes arvesse nii praegust tasustamist kui ka varem teenitud summade väljamaksete vähendamist, sealhulgas tulemushüvituse hilisema tagasinõudmise abil; |
| --- | --- |

o)

muutuvtasusid, sealhulgas edasi lükatud osa, makstakse või neid saadakse ainult juhul, kui see on fondivalitseja kui terviku finantsseisundit arvestades jätkusuutlik ning äriüksuse, eurofondi ja asjaomase üksikisiku töötulemusi arvestades õigustatud.

Kogu tasu muutuvosa on tavaliselt oluliselt väiksem, kui fondivalitseja või asjaomase eurofondi finantstulemused on tagasihoidlikud või negatiivsed, võttes arvesse nii praegust tasustamist kui ka varem teenitud summade väljamaksete vähendamist, sealhulgas tulemushüvituse hilisema tagasinõudmise abil;

| p) | pensionipoliitika on kooskõlas fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja pikaajaliste huvidega.
  Kui fondivalitseja töötaja lahkub enne pensionile jäämist, hoiab fondivalitseja vabatahtlikke pensionihüvitisi viie aasta jooksul punktis m osutatud instrumentide kujul. Kui töötaja läheb pensionile, makstakse vabatahtlikud pensionihüvitised välja punktis m osutatud instrumentide kujul, kohaldades viie aasta pikkust säilitamisperioodi; |
| --- | --- |

p)

pensionipoliitika on kooskõlas fondivalitseja ja tema valitsetava eurofondi äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja pikaajaliste huvidega.

Kui fondivalitseja töötaja lahkub enne pensionile jäämist, hoiab fondivalitseja vabatahtlikke pensionihüvitisi viie aasta jooksul punktis m osutatud instrumentide kujul. Kui töötaja läheb pensionile, makstakse vabatahtlikud pensionihüvitised välja punktis m osutatud instrumentide kujul, kohaldades viie aasta pikkust säilitamisperioodi;

| q) | töötajatelt nõutakse, et nad ei kasutaks isiklikke riskimaandamisstrateegiaid või töötasu- ja vastutuskindlustust, mis kahjustaks nende tasustamiskorda integreeritud riskimaandamise mõju; |
| --- | --- |

q)

töötajatelt nõutakse, et nad ei kasutaks isiklikke riskimaandamisstrateegiaid või töötasu- ja vastutuskindlustust, mis kahjustaks nende tasustamiskorda integreeritud riskimaandamise mõju;

| r) | muutuvtasu ei maksta vahendite või meetoditega, mis lihtsustavad käesoleva direktiivi nõuete täitmise vältimist. |
| --- | --- |

r)

muutuvtasu ei maksta vahendite või meetoditega, mis lihtsustavad käesoleva direktiivi nõuete täitmise vältimist.

1a.
     
  ESMA teostab koostöös pädevate asutustega järelevalvet artiklis 14a osutatud tasustamispoliitika üle. Artiklite 14a ja käesoleva artikli rikkumise korral võib ESMA toimida vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 17 kohastele volitustele, eelkõige esitada pädevatele asutustele soovitused keelata ajutiselt konkreetse tasustamispoliitika kohaldamine või piirata selle kohaldamist.

1b.
     
  [Eurofond/fondivalitseja/töötasukomisjon] esitab igal aastal investoritele püsival andmekandjal teabe, milles on välja toodud artikli 14a kohaldamisalasse jäävate eurofondi töötajate tasustamispoliitika, ja kirjeldab, kuidas tasud on arvutatud.

1c.
     
  Olenemata lõikest 1 tagavad liikmesriigid selle, et pädev asutus võib nõuda [eurofondilt/fondivalitsejalt/töötasukomisjonilt] kirjalikku selgitust selle kohta, kuidas iga muutuvtasu pakett on kooskõlas kohustusega võta kasutusele tasustamispoliitika, millega

| a) | edendatakse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist; |
| --- | --- |

a)

edendatakse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist;

| b) | ei soodustata riskivõtmist, mis oleks vastuolus nende valitsetavate eurofondide tingimuste või põhikirjaga ja/või iga sellise eurofondi riskiprofiiliga. |
| --- | --- |

b)

ei soodustata riskivõtmist, mis oleks vastuolus nende valitsetavate eurofondide tingimuste või põhikirjaga ja/või iga sellise eurofondi riskiprofiiliga.

Tihedas koostöös EBAga lisab ESMA tasustamispoliitikat käsitlevatesse suunistesse selle, kuidas kohaldada erinevaid valdkondlikke tasustamispõhimõtteid, näiteks direktiivides 2011/61/EL ja 2013/36/EL sisalduvaid põhimõtteid, kui töötajad osutavad teenuseid, mille suhtes kohaldatakse erinevaid valdkondlikke tasustamispõhimõtteid. [ME 3]

2.   Lõikes 1 sätestatud põhimõtteid kohaldatakse fondivalitseja makstud iga liiki tasude ja eurofondi osakute või aktsiate mis tahes ülekandmise suhtes, mille puhul on kasusaajaks need töötajate kategooriad, sealhulgas kõrgem juhtkond, riskide võtjad, kontrollifunktsioonide täitjad ja kõik töötajad, kelle töötasu kokku on sama suur kõrgema juhtkonna liikmete ja riskide võtjatega, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt riskiprofiili või nende valitsetavate eurofondide riskiprofiili.

3.   Oma suuruse või valitsetava eurofondi suuruse, oma sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse poolest märkimisväärne fondivalitseja moodustab töötasukomisjoni. Töötasukomisjon moodustatakse selliselt, et tal oleks võimalik teha pädevaid ja sõltumatuid otsuseid tasustamispoliitika ja -tavade ning riskijuhtimiseks loodud stiimulite kohta.

Töötasukomisjon
  , mis asjakohasel juhul moodustatakse kooskõlas ESMA suunistega,
  vastutab tasustamist käsitlevate otsuste ettevalmistamise eest, sealhulgas selliste otsuste eest, mis mõjutavad asjaomase fondivalitseja või asjaomase eurofondi riski ja riskijuhtimist ning mille peab tegema juhtorgan oma järelevalvefunktsiooni täites. Töötasukomisjoni juhib juhtorgani liige, kes ei täida asjaomases fondivalitsejas ühtegi täidesaatvat funktsiooni. Töötasukomisjoni liikmed on juhtorgani liikmed, kes ei täida asjaomases fondivalitsejas ühtegi täidesaatvat funktsiooni.
  Töötasukomisjoni kuuluvad ka töötajate esindajad ning töötasukomisjon tagab, et tema eeskirjad võimaldavad aktsionäride kooskõlastatud tegutsemist. Oma otsuste ettevalmistamisel võtab töötasukomisjon arvesse sidusrühmade ja investorite pikaajalist huvi ning avalikku huvi.
  ”

| 2. | Artikli 20 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kirjalik leping artikli 22 lõikes 2 osutatud depositooriumiga;” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 20 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kirjalik leping artikli 22 lõikes 2 osutatud depositooriumiga;”

| 3. | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 22
  1.   Äriühinguna asutatud fond ja fondivalitseja tagavad, et iga valitsetava lepingulise fondi jaoks määratakse üks depositoorium vastavalt käesoleva peatüki sätetele.
  2.   Depositooriumi määramine toimub kirjaliku lepingu kujul.
  Kõnealune leping sisaldab eeskirju, millega reguleeritakse teabevoogu, mida peetakse vajalikuks, et võimaldada depositooriumil täita oma ülesandeid seoses eurofondiga, mille depositooriumiks ta on määratud, vastavalt käesoleva direktiivi ja muude asjakohaste õigus- ja haldusnormide nendele sätetele, mida kohaldatakse depositooriumide suhtes eurofondi päritoluliikmesriigis.
  3.   Depositoorium:






  a) | tagab, et eurofondi osakute müük, väljalaskmine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimub vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele ning fonditingimustele või põhikirjale; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

1.   Äriühinguna asutatud fond ja fondivalitseja tagavad, et iga valitsetava lepingulise fondi jaoks määratakse üks depositoorium vastavalt käesoleva peatüki sätetele.

2.   Depositooriumi määramine toimub kirjaliku lepingu kujul.

Kõnealune leping sisaldab eeskirju, millega reguleeritakse teabevoogu, mida peetakse vajalikuks, et võimaldada depositooriumil täita oma ülesandeid seoses eurofondiga, mille depositooriumiks ta on määratud, vastavalt käesoleva direktiivi ja muude asjakohaste õigus- ja haldusnormide nendele sätetele, mida kohaldatakse depositooriumide suhtes eurofondi päritoluliikmesriigis.

3.   Depositoorium:

a)

tagab, et eurofondi osakute müük, väljalaskmine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimub vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele ning fonditingimustele või põhikirjale;

| b) | tagab, et eurofondi osakute väärtuse arvestamine toimub kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimuste või põhikirjaga; |
| --- | --- |

b)

tagab, et eurofondi osakute väärtuse arvestamine toimub kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimuste või põhikirjaga;

| c) | täidab fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi korraldusi, kui need ei ole vastuolus kohaldatava siseriikliku õiguse, fonditingimuste või põhikirjaga; |
| --- | --- |

c)

täidab fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi korraldusi, kui need ei ole vastuolus kohaldatava siseriikliku õiguse, fonditingimuste või põhikirjaga;

| d) | tagab, et eurofondi varadega tehtavate tehingute puhul kantakse eurofondile teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

d)

tagab, et eurofondi varadega tehtavate tehingute puhul kantakse eurofondile teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jooksul;

| e) | tagab, et eurofondi tulusid kasutatakse kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimuste või põhikirjaga. |
| --- | --- |

e)

tagab, et eurofondi tulusid kasutatakse kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimuste või põhikirjaga.

4.   Depositoorium tagab, et eurofondi rahavooge jälgitakse nõuetekohaselt, ja eelkõige selle, et kõik eurofondi osakute märkimise käigus investorite poolt või nende nimel tehtud maksed on vastu võetud ja et kogu kõnealuse eurofondi raha on kantud sularahakontodele, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | need on avatud eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja nimel või eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel; |
| --- | --- |

a)

need on avatud eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja nimel või eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel;

| b) | need on avatud komisjoni direktiivi 2006/73/EÜ(*) artikli 18 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud üksuses ning |
| --- | --- |

b)

need on avatud komisjoni direktiivi 2006/73/EÜ(*) artikli 18 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud üksuses ning

| c) | neid hoitakse vastavalt direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 16 sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

c)

neid hoitakse vastavalt direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 16 sätestatud põhimõtetele.

Kui sularahakontod avatakse eurofondi nimel tegutseva depositooriumi nimel, ei kajastata sellistel kontodel esimese lõigu punktis b osutatud üksuse raha ega depositooriumi oma raha.

5.   Eurofondi vara antakse depositooriumisse hoiule järgmiselt:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EL) nr .../2013 [finantsinstrumentide turgude kohta (MiFIR)] määratletud
  finantsinstrumentidega seoses, mida saab hoida, depositoorium:






  i) | hoiab kõiki finantsinstrumente, mida saab kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol, ja kõiki selliseid finantsinstrumente, mida saab depositooriumile füüsiliselt üle anda; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EL) nr .../2013 [finantsinstrumentide turgude kohta (MiFIR)] määratletud
  finantsinstrumentidega seoses, mida saab hoida, depositoorium:

i)

hoiab kõiki finantsinstrumente, mida saab kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol, ja kõiki selliseid finantsinstrumente, mida saab depositooriumile füüsiliselt üle anda;

| ii) | tagab, et kõiki neid finantsinstrumente, mida saab kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol, kajastatakse depositooriumi raamatupidamises eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja nimel avatud eraldi kontodel vastavalt direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 16 sätestatud põhimõtetele, nii et igal ajal saab selgelt tuvastada, et need kuuluvad kohaldatava õiguse kohaselt asjaomasele eurofondile; |
| --- | --- |

ii)

tagab, et kõiki neid finantsinstrumente, mida saab kajastada depositooriumi raamatupidamises avatud finantsinstrumentide kontol, kajastatakse depositooriumi raamatupidamises eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja nimel avatud eraldi kontodel vastavalt direktiivi 2006/73/EÜ artiklis 16 sätestatud põhimõtetele, nii et igal ajal saab selgelt tuvastada, et need kuuluvad kohaldatava õiguse kohaselt asjaomasele eurofondile;

| b) | muude varadega seoses depositoorium:






  i) | kontrollib selliste varade kuulumist eurofondile või tema nimel tegutsevale fondivalitsejale, hinnates, kas eurofond või tema nimel tegutsev fondivalitseja omab varade omandiõigust, mis põhineb asjaomase eurofondi või fondivalitseja esitatud teabel või dokumentidel ja välistel tõenditel, juhul kui need on olemas; |
| --- | --- | --- |

b)

muude varadega seoses depositoorium:

i)

kontrollib selliste varade kuulumist eurofondile või tema nimel tegutsevale fondivalitsejale, hinnates, kas eurofond või tema nimel tegutsev fondivalitseja omab varade omandiõigust, mis põhineb asjaomase eurofondi või fondivalitseja esitatud teabel või dokumentidel ja välistel tõenditel, juhul kui need on olemas;

| ii) | säilitab andmed selliste varade kohta, mille puhul ta on veendunud, et eurofondil või tema nimel tegutseval fondivalitsejal on omandiõigus, ning ajakohastab kõnealuseid andmeid. |
| --- | --- |

ii)

säilitab andmed selliste varade kohta, mille puhul ta on veendunud, et eurofondil või tema nimel tegutseval fondivalitsejal on omandiõigus, ning ajakohastab kõnealuseid andmeid.

5a.
     
  Depositoorium esitab fondivalitsejale korrapäraselt põhjaliku inventuuri kõikide varade kohta, mida hoitakse eurofondi nimel.

5b.
     
  Depositooriumis hoitavat finantsinstrumenti ei kasuta ei depositoorium ega mis tahes kolmas isik, kellele hoidmisfunktsioon on delegeeritud, uuesti oma arvel.

Käesoleva artikli mõistes tähendab uuesti kasutamine ühes tehingus edastatud finantsinstrumendi kasutamist teise tehingu tagamisel, sealhulgas, kuid mitte ainult, ülekandmise, pantimise, müümise ja laenamise korral.

6.   Liikmesriigid tagavad, et depositooriumi
  või reguleeritud üksuse, mis hoiab eurofondile kuuluvaid finantsinstrumente,
  maksevõimetuse korral ei saa ▐ hoiul olevaid eurofondi
  finantsinstrumente
  jaotada depositooriumi või
  reguleeritud üksuse
  võlausaldajate vahel ega nende kasuks realiseerida.

7.   Depositoorium ei delegeeri kolmandale isikule oma lõigetes 3 ja 4 osutatud funktsioone.

Depositoorium võib delegeerida kolmandatele isikutele üksnes lõikes 5 osutatud funktsioone, tingimusel et:

| a) | funktsioone ei delegeerita kavatsusega vältida käesoleva direktiivi nõuete täitmist; |
| --- | --- |

a)

funktsioone ei delegeerita kavatsusega vältida käesoleva direktiivi nõuete täitmist;

| b) | depositoorium saab tõendada, et delegeerimiseks on objektiivne põhjus; |
| --- | --- |

b)

depositoorium saab tõendada, et delegeerimiseks on objektiivne põhjus;

| c) | depositoorium on tegutsenud sellise kolmanda isiku valimisel ja määramisel, kellele ta tahab osa oma ülesannetest delegeerida, piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, ning ta tegutseb sellise kolmanda isiku, kellele ta on osa oma ülesannetest delegeerinud, ning tema sõlmitud ja talle delegeeritud küsimustega seotud kokkulepete jooksval kontrollimisel ja korrapärasel järelevalvel jätkuvalt piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega. |
| --- | --- |

c)

depositoorium on tegutsenud sellise kolmanda isiku valimisel ja määramisel, kellele ta tahab osa oma ülesannetest delegeerida, piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, ning ta tegutseb sellise kolmanda isiku, kellele ta on osa oma ülesannetest delegeerinud, ning tema sõlmitud ja talle delegeeritud küsimustega seotud kokkulepete jooksval kontrollimisel ja korrapärasel järelevalvel jätkuvalt piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega.

Lõikes 5 osutatud funktsioone võib depositoorium delegeerida üksnes kolmandale isikule, kes vastab delegeeritud ülesannete täitmise ajal alati järgmistele tingimustele:

| a) | ta omab organisatsioonistruktuuri ja erialateadmisi, mis on talle usaldatud eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja varade laadi ja keerukust arvestades piisavad ja proportsionaalsed; |
| --- | --- |

a)

ta omab organisatsioonistruktuuri ja erialateadmisi, mis on talle usaldatud eurofondi või tema nimel tegutseva fondivalitseja varade laadi ja keerukust arvestades piisavad ja proportsionaalsed;

| b) | tema suhtes kohaldatakse lõike 5 punktis a osutatud varade hoidmise ülesande puhul tõhusaid usaldatavusnormatiive (sh miinimumkapitali nõuded) ja järelevalvet asjaomases jurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

b)

tema suhtes kohaldatakse lõike 5 punktis a osutatud varade hoidmise ülesande puhul tõhusaid usaldatavusnormatiive (sh miinimumkapitali nõuded) ja järelevalvet asjaomases jurisdiktsioonis;

| c) | tema puhul viiakse
  lõikes 5
  osutatud varade hoidmise ülesande täitmisel korrapäraselt läbi väline auditeerimine, et tagada, et finantsinstrumendid on tema valduses; |
| --- | --- |

c)

tema puhul viiakse
  lõikes 5
  osutatud varade hoidmise ülesande täitmisel korrapäraselt läbi väline auditeerimine, et tagada, et finantsinstrumendid on tema valduses;

| d) | ta lahutab depositooriumi klientide varad oma varadest ja depositooriumi varadest nii, et igal ajal on võimalik selgelt kindlaks teha, et need kuuluvad asjaomase depositooriumi klientidele; |
| --- | --- |

d)

ta lahutab depositooriumi klientide varad oma varadest ja depositooriumi varadest nii, et igal ajal on võimalik selgelt kindlaks teha, et need kuuluvad asjaomase depositooriumi klientidele;

| e) | ta tagab ESMA suunistele tugineva asjakohase korra, et
  kolmanda isiku maksevõimetuse korral ei
  saaks
  kolmanda isiku juures hoiul olevaid eurofondi varasid jaotada kolmanda isiku võlausaldajate vahel ega nende kasuks realiseerida; |
| --- | --- |

e)

ta tagab ESMA suunistele tugineva asjakohase korra, et
  kolmanda isiku maksevõimetuse korral ei
  saaks
  kolmanda isiku juures hoiul olevaid eurofondi varasid jaotada kolmanda isiku võlausaldajate vahel ega nende kasuks realiseerida;

| f) | ta järgib käesoleva artikli lõikes 5 ja artiklis 25 sätestatud üldisi kohustusi ja keelde. |
| --- | --- |

f)

ta järgib käesoleva artikli lõikes 5 ja artiklis 25 sätestatud üldisi kohustusi ja keelde.

Punkti e kohaldamiseks annab ESMA kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 välja pädevatele asutustele suunatud suunised, mis käsitlevad asjakohast korda kolmanda isiku maksevõimetuse korral.

Olenemata kolmanda lõigu punktist b, kui kolmanda riigi õiguse kohaselt peab teatavaid finantsinstrumente hoidma kohalik üksus ja
  kolmanda lõigu punktides a-f
  sätestatud delegeerimisnõudeid rahuldavad kohalikud üksused puuduvad, võib depositoorium delegeerida oma funktsioonid sellisele kohalikule üksusele üksnes kolmanda riigi õigusega nõutud määral ning ainult seniks, kuni puuduvad delegeerimisnõuetele vastavad kohalikud üksused, ja üksnes juhul kui:

| i) | asjaomase eurofondi investoritele selgitatakse enne investeeringu tegemist nõuetekohaselt, et selline delegeerimine tuleneb kolmanda riigi õiguslikest piirangutest, ja neid teavitatakse delegeerimist õigustavatest asjaoludest
  ning sellise delegeerimisega kaasnevatest riskidest
  ; |
| --- | --- |

i)

asjaomase eurofondi investoritele selgitatakse enne investeeringu tegemist nõuetekohaselt, et selline delegeerimine tuleneb kolmanda riigi õiguslikest piirangutest, ja neid teavitatakse delegeerimist õigustavatest asjaoludest
  ning sellise delegeerimisega kaasnevatest riskidest
  ;

| ii) | eurofond või tema nimel tegutsev fondivalitseja on teinud depositooriumile ülesandeks delegeerida selliste finantsinstrumentide hoidmine asjaomasele kohalikule üksusele. |
| --- | --- |

ii)

eurofond või tema nimel tegutsev fondivalitseja on teinud depositooriumile ülesandeks delegeerida selliste finantsinstrumentide hoidmine asjaomasele kohalikule üksusele.

Kolmas isik võib need ülesanded omakorda edasi delegeerida, tingimusel et täidetakse samu nõudeid. Sellisel juhul kohaldatakse asjaomaste isikute suhtes artikli 24 lõiget 2 mutatis mutandis.

Käesoleva lõike
  kohaldamisel ei käsitata teenuste osutamist direktiivis 98/26/EÜ määratud väärtpaberiarveldussüsteemide poolt või sarnaste teenuste osutamist kolmandate riikide väärtpaberiarveldussüsteemide poolt, hoidmisfunktsiooni delegeerimisena”.

| 4. | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3
  asendatakse järgmisega:
  „2.   Depositoorium on kas:






  a) | krediidiasutus, millele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3
  asendatakse järgmisega:

„2.   Depositoorium on kas:

a)

krediidiasutus, millele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ;

| b) | investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse kapitali adekvaatsuse nõudeid vastavalt direktiivi 2006/49/EÜ artikli 20 lõikele 1, sealhulgas operatsiooniriske käsitlevaid kapitalinõudeid, ja millele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ ning mis osutab ka kõrvalteenust, milleks on finantsinstrumentide hoidmine ja haldamine klientide nimel vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ I lisa B jao punktile 1; sellisel investeerimisühingul peab igal juhul olema omavahendeid summas, mis ei ole väiksem kui direktiivi 2006/49/EÜ artiklis 9 osutatud algkapitali summa; |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse kapitali adekvaatsuse nõudeid vastavalt direktiivi 2006/49/EÜ artikli 20 lõikele 1, sealhulgas operatsiooniriske käsitlevaid kapitalinõudeid, ja millele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ ning mis osutab ka kõrvalteenust, milleks on finantsinstrumentide hoidmine ja haldamine klientide nimel vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ I lisa B jao punktile 1; sellisel investeerimisühingul peab igal juhul olema omavahendeid summas, mis ei ole väiksem kui direktiivi 2006/49/EÜ artiklis 9 osutatud algkapitali summa;

| ba) | riikide keskpangad ja mis tahes muu kategooria asutused, mille suhtes kehtivad usaldatavusnormatiivid ja mille suhtes rakendatakse pidevat järelevalvet, eeldusel et nende suhtes kehtivad kapitalinõuded ja usaldatavus- ja organisatsioonilised nõuded, mis on sama mõjuga kui punktides a ja b nimetatud üksuste puhul. |
| --- | --- |

ba)

riikide keskpangad ja mis tahes muu kategooria asutused, mille suhtes kehtivad usaldatavusnormatiivid ja mille suhtes rakendatakse pidevat järelevalvet, eeldusel et nende suhtes kehtivad kapitalinõuded ja usaldatavus- ja organisatsioonilised nõuded, mis on sama mõjuga kui punktides a ja b nimetatud üksuste puhul.

Äriühinguna asutatud fondid või fondivalitsejad, kes tegutsevad nende valitsetava eurofondi nimel ning kes määrasid enne [kuupäev: artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud ülevõtmise tähtaeg] depositooriumiks asutuse, mis ei vasta käesolevas lõikes sätestatud nõuetele, määravad depositooriumi, mis vastab kõnealustele nõuetele enne [kuupäev: üks aasta pärast artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud tähtaega].

3.
     
  Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel lõike 2 punktis ba osutatud asutustel on õigus tegutseda depositooriumina.”;

| b) | lõiked 4,
  5 ja 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 4,
  5 ja 6 jäetakse välja.

| 5. | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 24
  1.   Liikmesriigid tagavad, et depositoorium vastutab eurofondi ja eurofondi osakuomanike ees, kui depositooriumil või kolmandal isikul, kellele finantsinstrumentide hoidmine on delegeeritud, lähevad kaduma artikli 22 lõike 5 ▐ kohaselt hoitavad finantsinstrumendid.
  Hoitava finantsinstrumendi kadumamineku korral tagavad liikmesriigid, et depositoorium tagastab põhjendamatu viivituseta eurofondile või selle nimel tegutsevale fondivalitsejale sama tüüpi finantsinstrumendi või sellele vastava summa. Depositoorium ei vastuta, kui ta suudab tõendada, et kadumamineku põhjustasid välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimaik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks.
  Liikmesriigid tagavad, et depositoorium vastutab ka eurofondi või eurofondi investorite ees kõigi muude neile tekitatud kahjude eest, mis tulenevad depositooriumi poolt käesoleva direktiivi kohaste kohustuste hooletust täitmisest või tahtlikult täitmata jätmisest.
  2.   Depositooriumi vastutust ei mõjuta artikli 22 lõikes 7 osutatud mis tahes delegeerimine.
  3.   Lõikes 1 osutatud depositooriumi vastutusest ei vabastata või seda ei piirata kokkuleppega.
  4.   Kõik lõikega 3 vastuolus olevad kokkulepped on õigustühised.
  5.   Eurofondi osakuomanikud võivad nõuda, et depositoorium vastutab vahetult või kaudselt fondivalitseja kaudu.


  5a.
     
  Käesoleva artikli sätted ei takista depositooriumi kehtestamast korda lõike 1 kohaste kohustuste täitmiseks, eeldusel et need meetmed ei piira ega vähenda neid kohustusi ega põhjusta viivitusi depositooriumi kohustuste täitmisel.”; |
| --- | --- |

5.

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

1.   Liikmesriigid tagavad, et depositoorium vastutab eurofondi ja eurofondi osakuomanike ees, kui depositooriumil või kolmandal isikul, kellele finantsinstrumentide hoidmine on delegeeritud, lähevad kaduma artikli 22 lõike 5 ▐ kohaselt hoitavad finantsinstrumendid.

Hoitava finantsinstrumendi kadumamineku korral tagavad liikmesriigid, et depositoorium tagastab põhjendamatu viivituseta eurofondile või selle nimel tegutsevale fondivalitsejale sama tüüpi finantsinstrumendi või sellele vastava summa. Depositoorium ei vastuta, kui ta suudab tõendada, et kadumamineku põhjustasid välised sündmused, mille üle tal puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimaik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks.

Liikmesriigid tagavad, et depositoorium vastutab ka eurofondi või eurofondi investorite ees kõigi muude neile tekitatud kahjude eest, mis tulenevad depositooriumi poolt käesoleva direktiivi kohaste kohustuste hooletust täitmisest või tahtlikult täitmata jätmisest.

2.   Depositooriumi vastutust ei mõjuta artikli 22 lõikes 7 osutatud mis tahes delegeerimine.

3.   Lõikes 1 osutatud depositooriumi vastutusest ei vabastata või seda ei piirata kokkuleppega.

4.   Kõik lõikega 3 vastuolus olevad kokkulepped on õigustühised.

5.   Eurofondi osakuomanikud võivad nõuda, et depositoorium vastutab vahetult või kaudselt fondivalitseja kaudu.

5a.
     
  Käesoleva artikli sätted ei takista depositooriumi kehtestamast korda lõike 1 kohaste kohustuste täitmiseks, eeldusel et need meetmed ei piira ega vähenda neid kohustusi ega põhjusta viivitusi depositooriumi kohustuste täitmisel.”;

| 6. | Artiklis 25 asendatakse lõige 2 järgmisega:
  „2.   Fondivalitseja ja depositoorium tegutsevad oma vastavate funktsioonide täitmisel ausalt, õiglaselt, professionaalselt, sõltumatult ning eurofondi ja tema investorite huvides.
  Depositoorium
  ega ükski isikutest, kellele hoidmisfunktsioon delegeeritakse,
  ei tegele eurofondi või selle nimel tegutseva fondivalitsejaga seoses tegevusega, mis võib põhjustada huvide konflikti eurofondi, selle investorite, fondivalitseja ja depositooriumi enda vahel, välja arvatud juhul, kui depositoorium on
  taganud, et potentsiaalset huvide konflikti põhjustavate ülesannete täitmine on
  funktsionaalselt ja hierarhiliselt
  eraldatud
  ning võimalikke huvide konflikte tuvastatakse, juhitakse, jälgitakse ja avaldatakse eurofondi investoritele nõuetekohasel viisil.” |
| --- | --- |

6.

Artiklis 25 asendatakse lõige 2 järgmisega:

„2.   Fondivalitseja ja depositoorium tegutsevad oma vastavate funktsioonide täitmisel ausalt, õiglaselt, professionaalselt, sõltumatult ning eurofondi ja tema investorite huvides.

Depositoorium
  ega ükski isikutest, kellele hoidmisfunktsioon delegeeritakse,
  ei tegele eurofondi või selle nimel tegutseva fondivalitsejaga seoses tegevusega, mis võib põhjustada huvide konflikti eurofondi, selle investorite, fondivalitseja ja depositooriumi enda vahel, välja arvatud juhul, kui depositoorium on
  taganud, et potentsiaalset huvide konflikti põhjustavate ülesannete täitmine on
  funktsionaalselt ja hierarhiliselt
  eraldatud
  ning võimalikke huvide konflikte tuvastatakse, juhitakse, jälgitakse ja avaldatakse eurofondi investoritele nõuetekohasel viisil.”

| 7. | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  1.   Õigusaktides ja lepingulise fondi fonditingimustes sätestatakse fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ning eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.
  2.   Õigusaktides ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjas sätestatakse fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ja eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

1.   Õigusaktides ja lepingulise fondi fonditingimustes sätestatakse fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ning eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.

2.   Õigusaktides ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjas sätestatakse fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ja eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.”

| 8. | Lisatakse järgmised artiklid ▌:
  „Artikkel 26a
  Depositoorium teeb oma pädevatele asutustele ▌nende taotluse alusel kättesaadavaks kogu teabe, mille ta on saanud oma ülesannete täitmisel ning mis võib olla
  eurofondi või selle fondivalitseja
  pädevatele asutustele vajalik.
  Kui eurofondi või fondivalitseja pädevad asutused ei ole samad, mis on depositooriumil, jagavad depositooriumi pädevad asutused saadud teavet viivitamata eurofondi ja fondvalitseja pädevate asutustega.


  Artikkel 26b
  1.   Komisjonil on õigus võtta vastavalt artiklile 112 ning artiklites 112a ja 112b sätestatud tingimustel delegeeritud õigusaktide abil vastu meetmed, millega täpsustatakse järgmist:






  a) | käesoleva direktiiviga seotud
  andmed, mis tuleb lisada artikli 22 lõikes 2 osutatud kirjalikku lepingusse; |
| --- | --- | --- |

8.

Lisatakse järgmised artiklid ▌:

„Artikkel 26a

Depositoorium teeb oma pädevatele asutustele ▌nende taotluse alusel kättesaadavaks kogu teabe, mille ta on saanud oma ülesannete täitmisel ning mis võib olla
  eurofondi või selle fondivalitseja
  pädevatele asutustele vajalik.
  Kui eurofondi või fondivalitseja pädevad asutused ei ole samad, mis on depositooriumil, jagavad depositooriumi pädevad asutused saadud teavet viivitamata eurofondi ja fondvalitseja pädevate asutustega.

Artikkel 26b

1.   Komisjonil on õigus võtta vastavalt artiklile 112 ning artiklites 112a ja 112b sätestatud tingimustel delegeeritud õigusaktide abil vastu meetmed, millega täpsustatakse järgmist:

a)

käesoleva direktiiviga seotud
  andmed, mis tuleb lisada artikli 22 lõikes 2 osutatud kirjalikku lepingusse;

| b) | depositooriumi funktsioonide täitmise tingimused artikli 22 lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt, sealhulgas:






  i) | finantsinstrumentide liigid, mida depositooriumi varade hoidmise ülesanne artikli 22 lõike 5 punkti a kohaselt hõlmab; |
| --- | --- | --- |

b)

depositooriumi funktsioonide täitmise tingimused artikli 22 lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt, sealhulgas:

i)

finantsinstrumentide liigid, mida depositooriumi varade hoidmise ülesanne artikli 22 lõike 5 punkti a kohaselt hõlmab;

| ii) | tingimused, mille kohaselt võib depositoorium hoida keskdepositooriumis registreeritud finantsinstrumente; |
| --- | --- |

ii)

tingimused, mille kohaselt võib depositoorium hoida keskdepositooriumis registreeritud finantsinstrumente;

| iii) | tingimused, mille kohaselt depositoorium hoiab artikli 22 lõike 5 punkti b kohaselt nimelistena emiteeritud ja emitendi või registripidaja registreeritud finantsinstrumente; |
| --- | --- |

iii)

tingimused, mille kohaselt depositoorium hoiab artikli 22 lõike 5 punkti b kohaselt nimelistena emiteeritud ja emitendi või registripidaja registreeritud finantsinstrumente;

| c) | depositooriumi nõuetekohase hoolsusega seotud ülesanded vastavalt artikli 22 lõike 7 teise lõigu punktile c; |
| --- | --- |

c)

depositooriumi nõuetekohase hoolsusega seotud ülesanded vastavalt artikli 22 lõike 7 teise lõigu punktile c;

| d) | lahushoidmise kohustus vastavalt artikli 22 lõike 7 kolmanda lõigu punktile d; |
| --- | --- |

d)

lahushoidmise kohustus vastavalt artikli 22 lõike 7 kolmanda lõigu punktile d;

| e) | millistel tingimustel ja mis olukorras loetakse artikli 24 kohaldamisel hoitavad finantsinstrumendid kaduma läinuks; |
| --- | --- |

e)

millistel tingimustel ja mis olukorras loetakse artikli 24 kohaldamisel hoitavad finantsinstrumendid kaduma läinuks;

| f) | mida lugeda välisteks sündmusteks, mille üle asjaosalisel puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks vastavalt artikli 24 lõike 1 lõigule 1; |
| --- | --- |

f)

mida lugeda välisteks sündmusteks, mille üle asjaosalisel puudub mõistlik kontrollivõimalus ning mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik vältida, vaatamata kõigile pingutustele nende ärahoidmiseks vastavalt artikli 24 lõike 1 lõigule 1;

| fa) | tingimused sõltumatuse nõude täitmiseks.”; |
| --- | --- |

fa)

tingimused sõltumatuse nõude täitmiseks.”;

| 9. | Artikli 30 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Artikleid 13, 14, 14a ja 14b kohaldatakse mutatis mutandis nende äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 30 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Artikleid 13, 14, 14a ja 14b kohaldatakse mutatis mutandis nende äriühinguna asutatud fondide suhtes, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat.”

| 10. | V peatüki 3. jagu jäetakse välja. |
| --- | --- |

10.

V peatüki 3. jagu jäetakse välja.

| 11. | Artikli 69 lõikele 3 lisatakse järgmine ▌lõik:
  „Aastaaruanne sisaldab ka järgmist:






  (a) | fondivalitseja ja äriühinguna asutatud fondi poolt oma töötajatele makstud tasude kogusumma majandusaasta kohta eraldi põhi- ja muutuvtasuna esitatuna ja tasu saajate arv ning, kui see on asjakohane, eurofondi poolt välja makstud intressid; |
| --- | --- | --- |

11.

Artikli 69 lõikele 3 lisatakse järgmine ▌lõik:

„Aastaaruanne sisaldab ka järgmist:

(a)

fondivalitseja ja äriühinguna asutatud fondi poolt oma töötajatele makstud tasude kogusumma majandusaasta kohta eraldi põhi- ja muutuvtasuna esitatuna ja tasu saajate arv ning, kui see on asjakohane, eurofondi poolt välja makstud intressid;

| (b) | tasude kogusumma, esitatuna
  finantskontserni,
  fondivalitseja
  ▌
  ning vajaduse korral äriühinguna asutatud fondi
  artikli 14a lõikes 3 osutatud
  töötajate
  kategooriate
  kaupa, kelle tegevus mõjutab oluliselt eurofondi riskiprofiili.” |
| --- | --- |

(b)

tasude kogusumma, esitatuna
  finantskontserni,
  fondivalitseja
  ▌
  ning vajaduse korral äriühinguna asutatud fondi
  artikli 14a lõikes 3 osutatud
  töötajate
  kategooriate
  kaupa, kelle tegevus mõjutab oluliselt eurofondi riskiprofiili.”

| 11a) | Artikli 78 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:










  „a) | eurofondi ja pädevat asutust identifitseerivad andmed;”; |
| --- | --- | --- |

11a)

Artikli 78 lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

eurofondi ja pädevat asutust identifitseerivad andmed;”;

| 12. | Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | nõuda olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja andmeliikluse väljavõtteid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris) (*) artikli 2 teise lõigu punktis b, mida omavad eurofondid, fondivalitsejad, äriühinguna asutatud fondid või depositooriumid, ning kui on tõsine kahtlus, et sellised uurimise all oleva küsimusega seotud andmed võivad olla olulised, et tõestada, et eurofondid, fondivalitsejad, äriühinguna asutatud fondid või depositooriumid rikuvad käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi; kõnealused andmed ei käsitle siiski teate sisu, millega need on seotud. |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

nõuda olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja andmeliikluse väljavõtteid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris) (*) artikli 2 teise lõigu punktis b, mida omavad eurofondid, fondivalitsejad, äriühinguna asutatud fondid või depositooriumid, ning kui on tõsine kahtlus, et sellised uurimise all oleva küsimusega seotud andmed võivad olla olulised, et tõestada, et eurofondid, fondivalitsejad, äriühinguna asutatud fondid või depositooriumid rikuvad käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi; kõnealused andmed ei käsitle siiski teate sisu, millega need on seotud.

(*)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.”"

| b) | Lisatakse järgmine lõige ▌:
  „3.   Kui lõike 2 punktis d osutatud telefonikõnede või andmeliikluse väljavõtete taotlemiseks on vastavalt siseriiklikule õigusele vaja õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Kõnealust luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.” |
| --- | --- |

b)

Lisatakse järgmine lõige ▌:

„3.   Kui lõike 2 punktis d osutatud telefonikõnede või andmeliikluse väljavõtete taotlemiseks on vastavalt siseriiklikule õigusele vaja õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Kõnealust luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.”

| 13. | Artikkel 99 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 99
  1.   
  Ilma et see piiraks artikli 98 kohaseid pädevate asutuste järelevalvevolitusi ja liikmesriikide õigust näha ette ja kehtestada kriminaalkaristused, sätestavad liikmesriigid eeskirjad halduskaristuste ja -meetmete kohta
  , kui käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud siseriiklikke sätteid ei ole järgitud, ning tagavad kõnealuste meetmete kohaldamise. Sanktsioonid ja meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  2.   Liikmesriigid tagavad, et kui eurofondidel, fondivalitsejatel, äriühinguna asutatud fondidel või depositooriumidel on kohustused, võib nende rikkumise korral kohaldada sanktsioone juhtorgani liikmete ja mis tahes teiste üksikisikute suhtes, kes vastavalt siseriiklikule õigusele vastutavad rikkumise eest.
  3.   Pädevatele asutustele tuleb anda kõik nende funktsioonide täitmiseks vajalikud uurimisvolitused. Volituste kasutamisel teevad pädevad asutused tihedat koostööd tagamaks, et kõnealused sanktsioonid või meetmed annaksid soovitud tulemuse, ja koordineerivad oma tegevust piiriülestel juhtudel.” |
| --- | --- |

13.

Artikkel 99 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 99

1.   
  Ilma et see piiraks artikli 98 kohaseid pädevate asutuste järelevalvevolitusi ja liikmesriikide õigust näha ette ja kehtestada kriminaalkaristused, sätestavad liikmesriigid eeskirjad halduskaristuste ja -meetmete kohta
  , kui käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud siseriiklikke sätteid ei ole järgitud, ning tagavad kõnealuste meetmete kohaldamise. Sanktsioonid ja meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui eurofondidel, fondivalitsejatel, äriühinguna asutatud fondidel või depositooriumidel on kohustused, võib nende rikkumise korral kohaldada sanktsioone juhtorgani liikmete ja mis tahes teiste üksikisikute suhtes, kes vastavalt siseriiklikule õigusele vastutavad rikkumise eest.

3.   Pädevatele asutustele tuleb anda kõik nende funktsioonide täitmiseks vajalikud uurimisvolitused. Volituste kasutamisel teevad pädevad asutused tihedat koostööd tagamaks, et kõnealused sanktsioonid või meetmed annaksid soovitud tulemuse, ja koordineerivad oma tegevust piiriülestel juhtudel.”

| 14. | Lisatakse järgmised artiklid ▌:
  „Artikkel 99a
  1.   
  Liikmesriigid tagavad, et nende õigus- ja haldusnormidega on ette nähtud karistused seoses järgmisega:








  a) | eurofondina tegutsetakse ilma tegevusloata, mis on vastuolus artikliga 5; |
| --- | --- | --- |

14.

Lisatakse järgmised artiklid ▌:

„Artikkel 99a

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et nende õigus- ja haldusnormidega on ette nähtud karistused seoses järgmisega:

a)

eurofondina tegutsetakse ilma tegevusloata, mis on vastuolus artikliga 5;

| b) | fondivalitsejana tegutsetakse, saamata selleks eelnevalt tegevusluba, mis on vastuolus artikliga 6; |
| --- | --- |

b)

fondivalitsejana tegutsetakse, saamata selleks eelnevalt tegevusluba, mis on vastuolus artikliga 6;

| c) | äriühinguna asutatud fondina tegutsetakse, saamata selleks eelnevalt tegevusluba, mis on vastuolus artikliga 27; |
| --- | --- |

c)

äriühinguna asutatud fondina tegutsetakse, saamata selleks eelnevalt tegevusluba, mis on vastuolus artikliga 27;

| d) | otseselt või kaudselt omandatakse oluline osalus fondivalitsejas või olulist osalust fondivalitsejas suurendatakse nii, et selle tulemusena hääleõiguste või omatava kapitali osakaal küüniks 20 %, 30 % või 50 %ni või ületaks seda, või nii, et fondivalitsejast saaks tütarettevõtja (edaspidi „kavandatav omandamine”), ilma et teavitataks kirjalikult selle fondivalitseja pädevaid asutusi, kus kavatsetakse olulist osalust omandada või seda suurendada, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1; |
| --- | --- |

d)

otseselt või kaudselt omandatakse oluline osalus fondivalitsejas või olulist osalust fondivalitsejas suurendatakse nii, et selle tulemusena hääleõiguste või omatava kapitali osakaal küüniks 20 %, 30 % või 50 %ni või ületaks seda, või nii, et fondivalitsejast saaks tütarettevõtja (edaspidi „kavandatav omandamine”), ilma et teavitataks kirjalikult selle fondivalitseja pädevaid asutusi, kus kavatsetakse olulist osalust omandada või seda suurendada, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1;

| e) | otseselt või kaudselt võõrandatakse oluline osalus fondivalitsejas või otseselt või kaudselt vähendatakse fondivalitsejas olulist osalust, mille tulemusena hääleõiguste ja või omatava kapitali osakaal väheneks alla 20 %, 30 % või 50 %, või nii, et fondivalitseja ei oleks enam tütarettevõtja, ilma et pädevaid asutusi teavitataks kirjalikult, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1; |
| --- | --- |

e)

otseselt või kaudselt võõrandatakse oluline osalus fondivalitsejas või otseselt või kaudselt vähendatakse fondivalitsejas olulist osalust, mille tulemusena hääleõiguste ja või omatava kapitali osakaal väheneks alla 20 %, 30 % või 50 %, või nii, et fondivalitseja ei oleks enam tütarettevõtja, ilma et pädevaid asutusi teavitataks kirjalikult, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1;

| f) | fondivalitseja on saanud tegevusloa valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, mis on vastuolus artikli 7 lõike 5 punktiga b; |
| --- | --- |

f)

fondivalitseja on saanud tegevusloa valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, mis on vastuolus artikli 7 lõike 5 punktiga b;

| g) | äriühinguna asutatud fond on saanud tegevusloa valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, mis on vastuolus artikli 29 lõike 4 punktiga b; |
| --- | --- |

g)

äriühinguna asutatud fond on saanud tegevusloa valeandmete esitamise teel või mis tahes muul seadusvastasel viisil, mis on vastuolus artikli 29 lõike 4 punktiga b;

| h) | fondivalitseja, olles saanud teada osaluste omandamisest või võõrandamisest oma kapitalis, mille tulemusena osalused ületavad või langevad alla direktiivi 2004/39/EÜ artikli 11 lõikes 10 osutatud künnise, ei teata sellest kõnealuste omandamiste või võõrandamiste pädevatele asutustele, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1; |
| --- | --- |

h)

fondivalitseja, olles saanud teada osaluste omandamisest või võõrandamisest oma kapitalis, mille tulemusena osalused ületavad või langevad alla direktiivi 2004/39/EÜ artikli 11 lõikes 10 osutatud künnise, ei teata sellest kõnealuste omandamiste või võõrandamiste pädevatele asutustele, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1;

| i) | fondivalitseja ei teata vähemalt korra aastas pädevatele asutustele nende aktsionäride ja liikmete nimesid, kes omavad olulist osalust, ning kõnealuste osaluste suurusi, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1; |
| --- | --- |

i)

fondivalitseja ei teata vähemalt korra aastas pädevatele asutustele nende aktsionäride ja liikmete nimesid, kes omavad olulist osalust, ning kõnealuste osaluste suurusi, mis on vastuolus artikli 11 lõikega 1;

| j) | fondivalitseja ei järgi menetlusi ja korda, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikli 12 lõike 1 punkti a; |
| --- | --- |

j)

fondivalitseja ei järgi menetlusi ja korda, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikli 12 lõike 1 punkti a;

| k) | fondivalitseja ei täida struktuurilisi ja organisatsioonilisi nõudeid, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikli 12 lõike 1 punkti b; |
| --- | --- |

k)

fondivalitseja ei täida struktuurilisi ja organisatsioonilisi nõudeid, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikli 12 lõike 1 punkti b;

| l) | äriühinguna asutatud fond ei järgi menetlusi ja korda, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artiklit 31; |
| --- | --- |

l)

äriühinguna asutatud fond ei järgi menetlusi ja korda, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artiklit 31;

| m) | fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond ei täida nõudeid, mis on seotud funktsioonide delegeerimisega kolmandatele isikutele ning mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikleid 13 ja 30; |
| --- | --- |

m)

fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond ei täida nõudeid, mis on seotud funktsioonide delegeerimisega kolmandatele isikutele ning mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikleid 13 ja 30;

| n) | fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond ei järgi tegevuseeskirju, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikleid 14 ja 30; |
| --- | --- |

n)

fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond ei järgi tegevuseeskirju, mis on kehtestatud vastavalt siseriiklikule õigusele, millega rakendatakse artikleid 14 ja 30;

| o) | depositoorium ei täida oma ülesandeid vastavalt siseriiklikele sätetele, millega rakendatakse artikli 22 lõikeid 3–7; |
| --- | --- |

o)

depositoorium ei täida oma ülesandeid vastavalt siseriiklikele sätetele, millega rakendatakse artikli 22 lõikeid 3–7;

| p) | äriühinguna asutatud fond ja fondivalitseja iga valitsetava lepingulise fondi puhul ei täida korduvalt kohustusi seoses eurofondi investeerimispõhimõtetega, nagu on kehtestatud siseriiklike sätetega, millega rakendatakse VII peatükki; |
| --- | --- |

p)

äriühinguna asutatud fond ja fondivalitseja iga valitsetava lepingulise fondi puhul ei täida korduvalt kohustusi seoses eurofondi investeerimispõhimõtetega, nagu on kehtestatud siseriiklike sätetega, millega rakendatakse VII peatükki;

| q) | fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond ei kasuta riskijuhtimisprotsessi ja protsessi, millega täpselt ja sõltumatult hinnatakse börsiväliste tuletisinstrumentide väärtust, nagu on kehtestatud siseriiklike sätetega, millega rakendatakse artikli 51 lõiget 1; |
| --- | --- |

q)

fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond ei kasuta riskijuhtimisprotsessi ja protsessi, millega täpselt ja sõltumatult hinnatakse börsiväliste tuletisinstrumentide väärtust, nagu on kehtestatud siseriiklike sätetega, millega rakendatakse artikli 51 lõiget 1;

| r) | äriühinguna asutatud fond ja fondivalitseja iga valitsetava lepingulise fondi puhul ei täida korduvalt kohustusi seoses investoritele esitada tuleva teabega, nagu on kehtestatud vastavalt siseriiklikele sätetele, millega rakendatakse artikleid 68–82; |
| --- | --- |

r)

äriühinguna asutatud fond ja fondivalitseja iga valitsetava lepingulise fondi puhul ei täida korduvalt kohustusi seoses investoritele esitada tuleva teabega, nagu on kehtestatud vastavalt siseriiklikele sätetele, millega rakendatakse artikleid 68–82;

| s) | fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond, kes turustab selle eurofondi osakuid, mida ta valitseb muus liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriigis, ei täida teatamise nõuet, mis on kehtestatud artikli 93 lõikega 1. |
| --- | --- |

s)

fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond, kes turustab selle eurofondi osakuid, mida ta valitseb muus liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriigis, ei täida teatamise nõuet, mis on kehtestatud artikli 93 lõikega 1.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud kõigil juhtudel hõlmavad kohaldatavad halduskaristused ja -meetmed vähemalt järgmist:

| a) | avalik
  hoiatus või
  teadaanne, milles on märgitud füüsiline või juriidiline isik ja rikkumise laad; |
| --- | --- |

a)

avalik
  hoiatus või
  teadaanne, milles on märgitud füüsiline või juriidiline isik ja rikkumise laad;

| b) | korraldus, millega nõutakse, et füüsiline või juriidiline isik lõpetaks sellise tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest; |
| --- | --- |

b)

korraldus, millega nõutakse, et füüsiline või juriidiline isik lõpetaks sellise tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest;

| c) | fondivalitseja või eurofondi puhul fondivalitseja või eurofondi tegevusloa tühistamine; |
| --- | --- |

c)

fondivalitseja või eurofondi puhul fondivalitseja või eurofondi tegevusloa tühistamine;

| d) | fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi juhtorgani mis tahes liikmele või mis tahes teisele füüsilisele isikule, keda peetakse vastutatavaks, kehtestatakse ajutine
  või alaline
  keeld täita funktsioone kõnealustes
  või muudes
  äriühingutes; |
| --- | --- |

d)

fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi juhtorgani mis tahes liikmele või mis tahes teisele füüsilisele isikule, keda peetakse vastutatavaks, kehtestatakse ajutine
  või alaline
  keeld täita funktsioone kõnealustes
  või muudes
  äriühingutes;

| e) | juriidilise isiku puhul määratakse
  tõhus, proportsionaalne ja hoiatav
  rahaline halduskaristus ▌; |
| --- | --- |

e)

juriidilise isiku puhul määratakse
  tõhus, proportsionaalne ja hoiatav
  rahaline halduskaristus ▌;

| f) | füüsilise isiku puhul määratakse
  tõhus, proportsionaalne ja hoiatav
  rahaline halduskaristus ▌; |
| --- | --- |

f)

füüsilise isiku puhul määratakse
  tõhus, proportsionaalne ja hoiatav
  rahaline halduskaristus ▌;

| g) | määratakse rahaline halduskaristus, mis vastab
  kuni kümnekordsele
  rikkumise abil saadud kasule või välditud kahjule, kui kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata. |
| --- | --- |

g)

määratakse rahaline halduskaristus, mis vastab
  kuni kümnekordsele
  rikkumise abil saadud kasule või välditud kahjule, kui kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata.

Artikkel 99b

Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused avaldavad põhjendamatult viivitamata mis tahes sanktsiooni või meetme, mis on määratud käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, koos teabega rikkumise liigi ja selle eest vastutatavate isikute kohta, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine ohustaks tõsiselt finantsturgude stabiilsust. Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused määratud sanktsioonid või meetmed anonüümselt.

Artikkel 99c

1.   Liikmesriigid tagavad, et halduskaristuse või -meetme laadi ja rahalise halduskaristuse suuruse kindlaksmääramisel
  tagavad pädevad asutused nende tõhususe, proportsionaalsuse ja hoiatavuse ning võtavad
  arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas:

| a) | rikkumise raskus ja kestus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise raskus ja kestus;

| b) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

b)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku vastutuse ulatus;

| c) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek; |
| --- | --- |

c)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek;

| d) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku saadud kasu või välditud kahju suurus,
  muudele isikutele tekitatud kahju ja vajaduse korral ka turgude või laiemalt majanduse toimimisele põhjustatud kahju
  , kui seda saab kindlaks määrata; |
| --- | --- |

d)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku saadud kasu või välditud kahju suurus,
  muudele isikutele tekitatud kahju ja vajaduse korral ka turgude või laiemalt majanduse toimimisele põhjustatud kahju
  , kui seda saab kindlaks määrata;

| e) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku ja pädeva asutuse koostöö tase; |
| --- | --- |

e)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku ja pädeva asutuse koostöö tase;

| f) | vastutava füüsilise või juriidilise isiku varasemad rikkumised. |
| --- | --- |

f)

vastutava füüsilise või juriidilise isiku varasemad rikkumised.

2.   ESMA annab pädevatele asutustele välja suunised kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 haldusmeetmete ja -karistuste tüüpide ning rahaliste halduskaristuste suuruse kohta.

Artikkel 99d

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad tõhusad mehhanismid, et julgustada pädevatele asutustele teatama käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumistest
  , samuti tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused võimaldavad kasutada sellistest rikkumistest teatamiseks üht või mitut turvalist suhtluskanalit
  .
  Liikmesriigid tagavad, et nende kanalite kaudu rikkumistest teatanud isikute isikuandmed on teada ainult pädevale riigiasutusele.

2.   Lõikes 1 osutatud mehhanismid hõlmavad vähemalt järgmist:

| a) | rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll; |
| --- | --- |

a)

rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende järelkontroll;

| b) | äriühinguna asutatud fondi ja fondivalitseja nende töötajate asjakohane kaitse, kes teatavad ettevõttes toimunud rikkumistest; |
| --- | --- |

b)

äriühinguna asutatud fondi ja fondivalitseja nende töötajate asjakohane kaitse, kes teatavad ettevõttes toimunud rikkumistest;

| c) | isikuandmete kaitse nii isiku puhul, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilise isiku puhul, kes väidetavalt vastutab rikkumise eest, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (**) 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

c)

isikuandmete kaitse nii isiku puhul, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilise isiku puhul, kes väidetavalt vastutab rikkumise eest, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (**) 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetele.

2a.
     
  ESMA võimaldab käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumisest teatamiseks kasutada üht või mitut turvalist suhtluskanalit. Liikmesriigid tagavad, et nende kanalite kaudu rikkumistest teatanud isikute isikuandmed on teada ainult ESMAle.

2b.
     
  Kui isik teatab käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumisest vastavalt lõikele 2a heauskselt ESMAle või pädevale asutusele, ei käsitleta seda lepinguga või õigus- ja haldusnormidega informatsiooni avaldamisele kehtestatud piirangute rikkumisena ning rikkumisest teatanud isik ei kanna kõnealuse teatamise eest mingit vastutust.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et asutustel on olemas asjakohane kord, mille kohaselt nende töötajad teatavad rikkumistest ettevõttesiseselt erikanali kaudu.

Artikkel 99e

1.   Liikmesriigid esitavad ESMA-le kord aastas koondteabe kõikide artikli 99 kohaselt kehtestatud meetmete ja sanktsioonide kohta. ESMA avaldab selle teabe aastaaruandes.

2.   Kui pädev asutus meetme või karistuse avalikustab, teatab ta meetmest või sanktsioonist ka ESMA-le. Kui avaldatud meede või karistus on seotud fondivalitsejaga, lisab ESMA viite avaldatud sanktsioonile artikli 6 lõike 1 kohaselt avaldatud fondivalitsejate loendis.

3.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu käesolevas artiklis osutatud teabe esitamise menetluste ja vormide kohta.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile ...

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▌

(**)  ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.”"

| 15. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 104a
  1.   Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi alusel liikmesriikides teostatava isikuandmete töötlemise suhtes direktiivi 95/46/EÜ nõudeid.
  2.   Euroopa Parlamendi ja 18. detsembri 2000. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (***) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teeb ESMA vastavalt käesolevale direktiivile.

  (***)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.”" |
| --- | --- |

15.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 104a

1.   Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi alusel liikmesriikides teostatava isikuandmete töötlemise suhtes direktiivi 95/46/EÜ nõudeid.

2.   Euroopa Parlamendi ja 18. detsembri 2000. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (***) kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teeb ESMA vastavalt käesolevale direktiivile.

(***)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.”"

| 16. | Artiklis 112 asendatakse lõige 2 järgmisega:
  „2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  Artiklites 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates 4. jaanuarist 2011.
  Artiklis 50a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates 21. juulist 2011.
  Artiklites 22 ja 24 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates [...] . Komisjon esitab delegeeritud õiguste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne nelja-aastase ajavahemiku lõppu. Õiguste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu need kooskõlas artikliga 112a tagasi võtab.” |
| --- | --- |

16.

Artiklis 112 asendatakse lõige 2 järgmisega:

„2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

Artiklites 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates 4. jaanuarist 2011.

Artiklis 50a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates 21. juulist 2011.

Artiklites 22 ja 24 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates [...] . Komisjon esitab delegeeritud õiguste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne nelja-aastase ajavahemiku lõppu. Õiguste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu need kooskõlas artikliga 112a tagasi võtab.”

| 17. | Artikli 112a lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 12, 14,
  22, 24
  , 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 osutatud õiguste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.” |
| --- | --- |

17.

Artikli 112a lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 12, 14,
  22, 24
  , 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 ja 111 osutatud õiguste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.”

| 18. | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. |
| --- | --- |

18.

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [...]. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 osutatud õigus- ja haldusnorme alates [...].

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Kui liikmesriikide esitatud ülevõtmismeetmete teatele lisatud dokumendid ei ole piisavad selleks, et hinnata täielikult nende meetmete vastavust käesoleva direktiivi teatavatele sätetele, võib komisjon ESMA taotluse alusel määruse (EL) nr 1095/2010 kohaldamise eesmärgil või omal algatusel nõuda liikmesriikidelt üksikasjalikuma teabe esitamist seoses käesoleva direktiivi ülevõtmise ning kõnealuste meetmete rakendamisega.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 96, 4.4.2013, lk 18.

1

(2)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

2

(3)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 22.

3

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

4

(5)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

5

(6)  

  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

6

ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

(7)  ELT L 241, 2.9.2006, lk 26.

7

(8)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 1.

8

(9)  EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

9

(10)  EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22.

10

(11)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

11

LISA

I lisa A loendi punkt 2 asendatakse järgmisega:

| „2. | Teave depositooriumi kohta: |
| --- | --- |

„2.

Teave depositooriumi kohta:

| 2.1. | Eurofondi depositooriumi nimi ja tema kohustuste kirjeldus; |
| --- | --- |

2.1.

Eurofondi depositooriumi nimi ja tema kohustuste kirjeldus;

| 2.2. | Depositooriumi delegeeritud mis tahes hoidmisfunktsiooni kirjeldus ▌ja huvide konfliktid, mis võivad sellise delegeerimise puhul tekkida. |
| --- | --- |

2.2.

Depositooriumi delegeeritud mis tahes hoidmisfunktsiooni kirjeldus ▌ja huvide konfliktid, mis võivad sellise delegeerimise puhul tekkida.

Teave kõikide üksuste kohta, mis on seotud fondi varade hoidmisteenuse osutamisega, koos tekkida võivate huvide konfliktidega, on taotluse korral depositooriumist kättesaadav.”

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamine ***I

Euroopa Parlamendi 3. juulil 2013. aastal vastu võetud muudatusettepanek ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/43)

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 10 – lõige 4 – esimene lõik – viimane lause

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vajaduse korral kohandab
  komisjon
  iga perioodi
  ajakava, et tagada turu nõuetekohane toimimine. | Kui hindamisest nähtub, et eri tööstusharudes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise olulise ohuga kokku puutuvatele sektoritele või alasektoritele eeldatavasti märkimisväärset mõju ei avaldu, võib
  komisjon
  erandjuhtudel kohandada
  ajakava
  artikli 13 lõikes 1 osutatud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2013
  , et tagada turu nõuetekohane toimimine.
  Komisjon võib teha ainult ühe sellise kohanduse maksimaalselt 900 miljoni saastekvoodi puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vajaduse korral kohandab
  komisjon
  iga perioodi
  ajakava, et tagada turu nõuetekohane toimimine.

Kui hindamisest nähtub, et eri tööstusharudes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise olulise ohuga kokku puutuvatele sektoritele või alasektoritele eeldatavasti märkimisväärset mõju ei avaldu, võib
  komisjon
  erandjuhtudel kohandada
  ajakava
  artikli 13 lõikes 1 osutatud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2013
  , et tagada turu nõuetekohane toimimine.
  Komisjon võib teha ainult ühe sellise kohanduse maksimaalselt 900 miljoni saastekvoodi puhul.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Tõsised piiriülesed terviseohud ***I

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0866),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 168 lõike 4 punkti c ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 168 lõike 4 punkti c ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0488/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0337/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1082/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Tõhustatud koostöö rakendamine finantstehingute maksu valdkonnas *

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 075/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0071),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0049/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0230/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil tõendada põhjaliku mõjuhindamise ja kulude-tulude analüüsi alusel, et igasuguse tõhustatud koostöö raames austatakse nende liikmesriikide pädevust, õigusi ja kohustusi, kes selles koostöös ei osale; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil tõendada põhjaliku mõjuhindamise ja kulude-tulude analüüsi alusel, et igasuguse tõhustatud koostöö raames austatakse nende liikmesriikide pädevust, õigusi ja kohustusi, kes selles koostöös ei osale;

| 3. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Komisjon märkas 2011. aastal, et kõigil tasanditel arutatakse finantssektori lisamaksustamist. See arutelu tuleneb soovist tagada, et finantssektor annab õiglase ja olulise panuse kriisi kulude kandmisesse ja et finantssektorit maksustatakse tulevikus teiste sektoritega võrdselt, et vähendada finantseerimisasutuste soovi tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendada õigusmeetmeid, mille eesmärk on vältida tulevasi kriise ja luua lisatulu üldeelarves või teatavate poliitiliste eesmärkide jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Komisjon märkas 2011. aastal, et kõigil tasanditel arutatakse finantssektori lisamaksustamist. See arutelu tuleneb soovist tagada, et finantssektor annab õiglase ja olulise panuse kriisi kulude kandmisesse ja et finantssektorit maksustatakse tulevikus teiste sektoritega võrdselt, et vähendada finantseerimisasutuste soovi tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendada õigusmeetmeid, mille eesmärk on vältida tulevasi kriise ja luua lisatulu üldeelarves või teatavate poliitiliste eesmärkide jaoks.

| (1) | Komisjon märkas 2011. aastal, et kõigil tasanditel arutatakse finantssektori lisamaksustamist. See arutelu tuleneb soovist tagada, et finantssektor annab õiglase ja olulise panuse kriisi kulude kandmisesse ja et finantssektorit maksustatakse tulevikus teiste sektoritega võrdselt, et vähendada finantseerimisasutuste soovi tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendada õigusmeetmeid, mille eesmärk on vältida tulevasi kriise ja
  vähendada spekuleerimist ning
  luua lisatulu üldeelarves
  , muu hulgas eelarve konsolideerimise toetuseks
  või teatavate poliitiliste eesmärkide jaoks
  liikumisel jätkusuutlikkuse ning kasvu, haridustaseme ja tööhõive parandamise suunas, pöörates seejuures erilist tähelepanu noorte probleemidele
  .
  Finantstehingute maksu kehtestamine näitab seega head ümberjagamise ja juhtimise võimet, täiendades asjakohaselt olemasolevate õigusreformide algatusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon märkas 2011. aastal, et kõigil tasanditel arutatakse finantssektori lisamaksustamist. See arutelu tuleneb soovist tagada, et finantssektor annab õiglase ja olulise panuse kriisi kulude kandmisesse ja et finantssektorit maksustatakse tulevikus teiste sektoritega võrdselt, et vähendada finantseerimisasutuste soovi tegeleda liiga riskantsete tegevustega, et täiendada õigusmeetmeid, mille eesmärk on vältida tulevasi kriise ja
  vähendada spekuleerimist ning
  luua lisatulu üldeelarves
  , muu hulgas eelarve konsolideerimise toetuseks
  või teatavate poliitiliste eesmärkide jaoks
  liikumisel jätkusuutlikkuse ning kasvu, haridustaseme ja tööhõive parandamise suunas, pöörates seejuures erilist tähelepanu noorte probleemidele
  .
  Finantstehingute maksu kehtestamine näitab seega head ümberjagamise ja juhtimise võimet, täiendades asjakohaselt olemasolevate õigusreformide algatusi.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldustega 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta tuleks osa finantstehingute maksust saadavast tulust suunata tõeliste omavahenditena liidu eelarvesse. Finantstehingute maksust laekuva tulu kasutamine liidu tõelise omavahendina on võimalik üksnes tõhustatud koostöö menetluse raames, kui osalevate liikmesriikide osamakseid liidu eelarvesse vähendatakse sama summa ulatuses ja välditakse seeläbi osalevate riikide ebaproportsionaalseid osamakseid võrrelduna mitteosalevate riikide osamaksetega. Kui finantstehingute maks liidu tasandil kehtestatakse, tuleks kogu finantstehingute maksust tulenev omavahendite summa või osa sellest lisada liikmesriikide osamaksetele, et luua uusi rahastamisallikaid investeeringuteks Euroopas, ilma selleks osalevate liikmesriikide liidu eelarvesse tehtavaid osamakseid vähendamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldustega 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta tuleks osa finantstehingute maksust saadavast tulust suunata tõeliste omavahenditena liidu eelarvesse. Finantstehingute maksust laekuva tulu kasutamine liidu tõelise omavahendina on võimalik üksnes tõhustatud koostöö menetluse raames, kui osalevate liikmesriikide osamakseid liidu eelarvesse vähendatakse sama summa ulatuses ja välditakse seeläbi osalevate riikide ebaproportsionaalseid osamakseid võrrelduna mitteosalevate riikide osamaksetega. Kui finantstehingute maks liidu tasandil kehtestatakse, tuleks kogu finantstehingute maksust tulenev omavahendite summa või osa sellest lisada liikmesriikide osamaksetele, et luua uusi rahastamisallikaid investeeringuteks Euroopas, ilma selleks osalevate liikmesriikide liidu eelarvesse tehtavaid osamakseid vähendamata.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Enne finantstehingute maksu kehtestamist peaks komisjon tõendama, et tõhustatud koostöö ei kahjusta siseturgu ega majanduslikku, sotsiaalset või territoriaalset ühtekuuluvust. Samuti peaks komisjon tõendama, et tõhustatud koostöö ei osutu takistuseks ega põhjusta diskrimineerimist liikmesriikidevahelises kaubanduses ega moonuta nendevahelist konkurentsi. Komisjon peaks esitama uue põhjaliku analüüsi ja mõju hindamise ühise finantstehingute maksu ettepaneku tagajärgede kohta nii osalevates kui ka mitteosalevates riikides ning siseturu kohta tervikuna. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Enne finantstehingute maksu kehtestamist peaks komisjon tõendama, et tõhustatud koostöö ei kahjusta siseturgu ega majanduslikku, sotsiaalset või territoriaalset ühtekuuluvust. Samuti peaks komisjon tõendama, et tõhustatud koostöö ei osutu takistuseks ega põhjusta diskrimineerimist liikmesriikidevahelises kaubanduses ega moonuta nendevahelist konkurentsi. Komisjon peaks esitama uue põhjaliku analüüsi ja mõju hindamise ühise finantstehingute maksu ettepaneku tagajärgede kohta nii osalevates kui ka mitteosalevates riikides ning siseturu kohta tervikuna.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Finantstehingute maksu tõelised eesmärgid saavutatakse üksnes siis, kui see kehtestatakse ülemaailmsel tasandil. Seega on 11 liikmesriigi tõhustatud koostöö vaid esimene samm liidu ja hiljem ülemaailmsel tasandil finantstehingute maksu kehtestamise suunas. Liit toetab jätkuvalt kõiki maailma riike hõlmava finantstehingute maksu kehtestamist ja nõuab tungivalt, et see küsimus lisataks G-20 ja G-8 tippkohtumiste päevakorda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Finantstehingute maksu tõelised eesmärgid saavutatakse üksnes siis, kui see kehtestatakse ülemaailmsel tasandil. Seega on 11 liikmesriigi tõhustatud koostöö vaid esimene samm liidu ja hiljem ülemaailmsel tasandil finantstehingute maksu kehtestamise suunas. Liit toetab jätkuvalt kõiki maailma riike hõlmava finantstehingute maksu kehtestamist ja nõuab tungivalt, et see küsimus lisataks G-20 ja G-8 tippkohtumiste päevakorda.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt osalevates liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tõhustada siseturu nõuetekohast toimimist, on osalevates liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid vaja ühtlustada liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi osalevates liikmesriikides ja investeeringute jaotumise moonutusi kõnealuste riikide finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt osalevates liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tõhustada siseturu nõuetekohast toimimist, on osalevates liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid vaja ühtlustada liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi osalevates liikmesriikides ja investeeringute jaotumise moonutusi kõnealuste riikide finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist.

| (3) | Mitu riiki osalevast 11 liikmesriigist on finantstehingute maksu teatavas vormis juba kehtestanud või on seda kehtestamas.
  Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt osalevates liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tõhustada siseturu nõuetekohast toimimist, on osalevates liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid vaja ühtlustada liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi osalevates liikmesriikides ja investeeringute jaotumise moonutusi kõnealuste riikide finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist. |
| --- | --- |

(3)

Mitu riiki osalevast 11 liikmesriigist on finantstehingute maksu teatavas vormis juba kehtestanud või on seda kehtestamas.
  Selleks et vältida turumoonutusi tulenevalt osalevates liikmesriikides ühepoolselt võetavatest meetmetest ja arvestades enamiku asjakohaste finantstehingute väga suurt mobiilsust ning vajadust tõhustada siseturu nõuetekohast toimimist, on osalevates liikmesriikides kehtestatava finantstehingute maksu põhielemendid vaja ühtlustada liidu tasandil. Seejuures tuleks vältida maksuarbitraaži võimalusi osalevates liikmesriikides ja investeeringute jaotumise moonutusi kõnealuste riikide finantsturgudel ning ka topeltmaksustamist või maksustamata jätmist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Arvestades, et Euroopa finantsturgude reguleerimisel on tehtud olulisi edusamme, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta)

   (1)

  , direktiivi 2013/36/EL ja käesoleva direktiivi vastuvõtmine, peaksid need osalevad liikmesriigid, kes on hiljutise finantskriisi tõttu kehtestanud pangamaksud, kontrollima, kas selliseid makse on vaja ja kas need on kooskõlas liidu õiguse ning siseturu reeglite ja eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Arvestades, et Euroopa finantsturgude reguleerimisel on tehtud olulisi edusamme, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta)

   (1)

  , direktiivi 2013/36/EL ja käesoleva direktiivi vastuvõtmine, peaksid need osalevad liikmesriigid, kes on hiljutise finantskriisi tõttu kehtestanud pangamaksud, kontrollima, kas selliseid makse on vaja ja kas need on kooskõlas liidu õiguse ning siseturu reeglite ja eesmärkidega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Finantstehingute maksu ühtlustamine osalevate liikmesriikide vahel ei tohiks tuua kaasa riigivälist maksustamist, mis kahjustab teiste mitteosalevate liikmesriikide võimalikku maksubaasi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Finantstehingute maksu ühtlustamine osalevate liikmesriikide vahel ei tohiks tuua kaasa riigivälist maksustamist, mis kahjustab teiste mitteosalevate liikmesriikide võimalikku maksubaasi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Siseturu toimimise tõhustamine ja eelkõige moonutuste vältimine osalevates liikmesriikides eeldab, et finantstehingute maksu
  kohaldatakse
  laiapõhjaliselt kindlaksmääratud finantseerimisasutuste ja tehingute suhtes, paljude erinevate finantsinstrumentide, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute sõlmimise
  ja
  asjaomaste tehingute oluliste muudatuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Siseturu toimimise tõhustamine ja eelkõige moonutuste vältimine osalevates liikmesriikides eeldab, et finantstehingute maksu
  kohaldatakse
  laiapõhjaliselt kindlaksmääratud finantseerimisasutuste ja tehingute suhtes, paljude erinevate finantsinstrumentide, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute sõlmimise
  ja
  asjaomaste tehingute oluliste muudatuste suhtes.

| (4) | Siseturu toimimise tõhustamine ja eelkõige moonutuste vältimine osalevates liikmesriikides
  , maksupettuste, maksude maksmisest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise, riski ümberpaigutamise ohu ja õigussüsteemide erinevuste ärakasutamise võimaluste vähendamine
  eeldab, et finantstehingute maksu
  tuleks kohaldada
  laiapõhjaliselt kindlaksmääratud finantseerimisasutuste ja tehingute suhtes, paljude erinevate finantsinstrumentide, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute
  , sealhulgas hinnavahelepingute, välisvaluutaturgudel toimuvate konverteeritavas vääringus tehtavate tehingute (currency spots) ja spekulatiivsete tähtpäevatehingute
  sõlmimise
  ning
  asjaomaste tehingute oluliste muudatuste suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Siseturu toimimise tõhustamine ja eelkõige moonutuste vältimine osalevates liikmesriikides
  , maksupettuste, maksude maksmisest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise, riski ümberpaigutamise ohu ja õigussüsteemide erinevuste ärakasutamise võimaluste vähendamine
  eeldab, et finantstehingute maksu
  tuleks kohaldada
  laiapõhjaliselt kindlaksmääratud finantseerimisasutuste ja tehingute suhtes, paljude erinevate finantsinstrumentide, sh nii organiseeritud turgudel kui ka börsiväliselt kaubeldavate struktureeritud toodete suhtes ja ka kõigi tuletislepingute
  , sealhulgas hinnavahelepingute, välisvaluutaturgudel toimuvate konverteeritavas vääringus tehtavate tehingute (currency spots) ja spekulatiivsete tähtpäevatehingute
  sõlmimise
  ning
  asjaomaste tehingute oluliste muudatuste suhtes.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Finantstehingute maksu reguleerimisalast tuleks välja jätta esmasturgudel toimuv kauplemine (v.a tuletislepingute sõlmimine või nende oluline muutmine) ning elanikele ja ettevõtjatele olulised tehingud, nt kindlustuslepingute sõlmimine, hüpoteeklaenud, tarbijalaenud või makseteenused, et mitte seada ohtu ettevõtjate ja valitsuste kapitali suurendamist ning vältida mõju leibkondadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Finantstehingute maksu reguleerimisalast tuleks välja jätta esmasturgudel toimuv kauplemine (v.a tuletislepingute sõlmimine või nende oluline muutmine) ning elanikele ja ettevõtjatele olulised tehingud, nt kindlustuslepingute sõlmimine, hüpoteeklaenud, tarbijalaenud või makseteenused, et mitte seada ohtu ettevõtjate ja valitsuste kapitali suurendamist ning vältida mõju leibkondadele.

| (8) | Finantstehingute maksu reguleerimisalast tuleks välja jätta esmasturgudel toimuv kauplemine (v.a tuletislepingute sõlmimine või nende oluline muutmine) ning elanikele ja ettevõtjatele olulised tehingud, nt kindlustuslepingute sõlmimine, hüpoteeklaenud, tarbijalaenud või makseteenused, et mitte seada ohtu ettevõtjate ja valitsuste kapitali suurendamist ning vältida
  kahjulikku
  mõju leibkondadele
  ja reaalmajandusele
  . |
| --- | --- |

(8)

Finantstehingute maksu reguleerimisalast tuleks välja jätta esmasturgudel toimuv kauplemine (v.a tuletislepingute sõlmimine või nende oluline muutmine) ning elanikele ja ettevõtjatele olulised tehingud, nt kindlustuslepingute sõlmimine, hüpoteeklaenud, tarbijalaenud või makseteenused, et mitte seada ohtu ettevõtjate ja valitsuste kapitali suurendamist ning vältida
  kahjulikku
  mõju leibkondadele
  ja reaalmajandusele
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Selleks et tugevdada reguleeritud turgude ja eelkõige rangelt reguleeritava, kontrollitava ja läbipaistva börsil kauplemise positsiooni võrreldes reguleerimata, vähem kontrollitava ja vähem läbipaistva börsivälise kauplemisega, peaksid liikmesriigid kohaldama börsiväliste tehingute suhtes kõrgemat maksumäära. See võimaldab üleminekut vähe reguleeritud või reguleerimata turgudel kauplemiselt reguleeritud turgudele. Kõrgemat määra ei tohiks kohaldada finantstehingute suhtes börsiväliste tuletisinstrumentidega, kui tehingud vähendavad objektiivselt riske ja teenivad seeläbi reaalmajandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Selleks et tugevdada reguleeritud turgude ja eelkõige rangelt reguleeritava, kontrollitava ja läbipaistva börsil kauplemise positsiooni võrreldes reguleerimata, vähem kontrollitava ja vähem läbipaistva börsivälise kauplemisega, peaksid liikmesriigid kohaldama börsiväliste tehingute suhtes kõrgemat maksumäära. See võimaldab üleminekut vähe reguleeritud või reguleerimata turgudel kauplemiselt reguleeritud turgudele. Kõrgemat määra ei tohiks kohaldada finantstehingute suhtes börsiväliste tuletisinstrumentidega, kui tehingud vähendavad objektiivselt riske ja teenivad seeläbi reaalmajandust.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Mittefinantseerimisasutused teevad finantsturgudel olulisi tehinguid, et vähendada äritegevusega otseselt seotud riske. Nende asutuste suhtes ei tuleks selliste tehingute sooritamise korral finantstehingute maksu kohaldada. Kui aga mittefinantseerimisasutused teevad spekulatiivseid tehinguid, mis ei ole seotud riskide vähendamisega nende äritegevuses, tuleks neid käsitleda finantsseerimisasutustena ja nende suhtes tuleks kohaldada finantstehingute maksu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Mittefinantseerimisasutused teevad finantsturgudel olulisi tehinguid, et vähendada äritegevusega otseselt seotud riske. Nende asutuste suhtes ei tuleks selliste tehingute sooritamise korral finantstehingute maksu kohaldada. Kui aga mittefinantseerimisasutused teevad spekulatiivseid tehinguid, mis ei ole seotud riskide vähendamisega nende äritegevuses, tuleks neid käsitleda finantsseerimisasutustena ja nende suhtes tuleks kohaldada finantstehingute maksu.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Et maksudest kõrvalehoidumine oleks võimalikult kulukas ja võimalikult vähetulus ning et tagada tõhusam haldussund, tuleks residentsuse ja emiteerija põhimõtteid täiendada omandiõiguse üleandmise põhimõttega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Et maksudest kõrvalehoidumine oleks võimalikult kulukas ja võimalikult vähetulus ning et tagada tõhusam haldussund, tuleks residentsuse ja emiteerija põhimõtteid täiendada omandiõiguse üleandmise põhimõttega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15c) | Komisjon peaks vajaduse korral alustama läbirääkimisi kolmandate riikidega, et hõlbustada finantstehingute maksu kogumist. Ühtlasi peaks komisjon läbi vaatama koostööst keelduvate jurisdiktsioonide määratluse ning vastavalt uuendama oma maksupettuste, maksude maksmisest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast tegevuskava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15c)

Komisjon peaks vajaduse korral alustama läbirääkimisi kolmandate riikidega, et hõlbustada finantstehingute maksu kogumist. Ühtlasi peaks komisjon läbi vaatama koostööst keelduvate jurisdiktsioonide määratluse ning vastavalt uuendama oma maksupettuste, maksude maksmisest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast tegevuskava.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Minimaalsed maksumäärad tuleks kehtestada piisavalt kõrged, et saavutada ühtse finantstehingute maksuga ette nähtud ühtlustamine. Samas peavad määrad olema piisavalt madalad, et minimeerida turu ümberpaigutumise ohtu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Minimaalsed maksumäärad tuleks kehtestada piisavalt kõrged, et saavutada ühtse finantstehingute maksuga ette nähtud ühtlustamine. Samas peavad määrad olema piisavalt madalad, et minimeerida turu ümberpaigutumise ohtu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Selleks et hoida ära maksupettust
  ja
  maksude maksmisest kõrvalehoidumist peaks osalevatel liikmesriikidel olema kohustus võtta nõuetekohaseid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Selleks et hoida ära maksupettust
  ja
  maksude maksmisest kõrvalehoidumist peaks osalevatel liikmesriikidel olema kohustus võtta nõuetekohaseid meetmeid.

| (19) | Selleks et hoida ära maksupettusi, maksude maksmisest kõrvalehoidumist
  ja agressiivset maksuplaneerimist, nt asendamist,
  peaks osalevatel liikmesriikidel olema kohustus võtta nõuetekohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et hoida ära maksupettusi, maksude maksmisest kõrvalehoidumist
  ja agressiivset maksuplaneerimist, nt asendamist,
  peaks osalevatel liikmesriikidel olema kohustus võtta nõuetekohaseid meetmeid.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Komisjon peaks moodustama ekspertide töörühma (finantstehingute maksu komitee), kuhu kuuluvad kõigi liikmesriikide, Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) esindajad, et hinnata käesoleva direktiivi tulemuslikku rakendamist ning hoida ära maksupettused, maksude maksmisest kõrvalehoidumine ja agressiivne maksuplaneerimine ning säilitada ühtse turu usaldusväärsus. Finantstehingute maksu komitee peaks teostama järelevalvet finantstehingute üle, et tuvastada artiklis 14 osutatud kuritarvitused, pakkuda õigeaegselt välja vastumeetmeid ja vajaduse korral kooskõlastada nende vastumeetmete rakendamist riigi tasandil. Komitee peaks täielikult rakendama liidu maksunduse ja finantsteenuste reguleerimise valdkonna õigusakte ning rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas OECD ja Euroopa Nõukogu loodud maksundusalase koostöö instrumente. Vajaduse korral peaks osalevate liikmesriikide esindajad saama luua allrühma, et käsitleda küsimusi, mis ei mõjuta mitteosalevaid riike seoses finantstehingute maksu rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Komisjon peaks moodustama ekspertide töörühma (finantstehingute maksu komitee), kuhu kuuluvad kõigi liikmesriikide, Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) esindajad, et hinnata käesoleva direktiivi tulemuslikku rakendamist ning hoida ära maksupettused, maksude maksmisest kõrvalehoidumine ja agressiivne maksuplaneerimine ning säilitada ühtse turu usaldusväärsus. Finantstehingute maksu komitee peaks teostama järelevalvet finantstehingute üle, et tuvastada artiklis 14 osutatud kuritarvitused, pakkuda õigeaegselt välja vastumeetmeid ja vajaduse korral kooskõlastada nende vastumeetmete rakendamist riigi tasandil. Komitee peaks täielikult rakendama liidu maksunduse ja finantsteenuste reguleerimise valdkonna õigusakte ning rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas OECD ja Euroopa Nõukogu loodud maksundusalase koostöö instrumente. Vajaduse korral peaks osalevate liikmesriikide esindajad saama luua allrühma, et käsitleda küsimusi, mis ei mõjuta mitteosalevaid riike seoses finantstehingute maksu rakendamisega.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Direktiivi 2011/16/EL kohaselt on liikmesriigid kohustatud tegema haldustasandil maksundusalast koostööd ja direktiiv 2010/24/EL kohustab neid üksteist vastastikku abistama maksude, tollimaksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Direktiivi 2011/16/EL kohaselt on liikmesriigid kohustatud tegema haldustasandil maksundusalast koostööd ja direktiiv 2010/24/EL kohustab neid üksteist vastastikku abistama maksude, tollimaksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Selleks et teatavates tehnilistes valdkondades saaks vastu võtta üksikasjalikumaid eeskirju registreerimis-, raamatupidamis- ja aruandluskohustuste ning muude kohustuste kohta, et tagada, et tasumisele kuuluvat finantstehingute maksu maksuhaldurile ka tegelikult makstakse ja et need eeskirjad võetakse õigeaegselt vastu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse selleks vajalikud meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse edastamise nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Selleks et teatavates tehnilistes valdkondades saaks vastu võtta üksikasjalikumaid eeskirju registreerimis-, raamatupidamis- ja aruandluskohustuste ning muude kohustuste kohta, et tagada, et tasumisele kuuluvat finantstehingute maksu maksuhaldurile ka tegelikult makstakse ja et need eeskirjad võetakse õigeaegselt vastu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse selleks vajalikud meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse edastamise nõukogule.

| (21) | Selleks et teatavates tehnilistes valdkondades saaks vastu võtta üksikasjalikumaid eeskirju registreerimis-, raamatupidamis- ja aruandluskohustuste ning muude kohustuste kohta, et tagada, et tasumisele kuuluvat finantstehingute maksu maksuhaldurile ka tegelikult makstakse ja et need eeskirjad võetakse õigeaegselt vastu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse selleks vajalikud meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning asjakohase
  edastamise
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et teatavates tehnilistes valdkondades saaks vastu võtta üksikasjalikumaid eeskirju registreerimis-, raamatupidamis- ja aruandluskohustuste ning muude kohustuste kohta, et tagada, et tasumisele kuuluvat finantstehingute maksu maksuhaldurile ka tegelikult makstakse ja et need eeskirjad võetakse õigeaegselt vastu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse selleks vajalikud meetmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning asjakohase
  edastamise
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tuletislepingute sõlmimine enne tasaarveldust või arveldust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tuletislepingute sõlmimine enne tasaarveldust või arveldust;

| (c) | tuletislepingute
  , sh hinnavahelepingute ja spekulatiivsete tähtpäevatehingute
  sõlmimine enne tasaarveldust või arveldust; |
| --- | --- |

(c)

tuletislepingute
  , sh hinnavahelepingute ja spekulatiivsete tähtpäevatehingute
  sõlmimine enne tasaarveldust või arveldust;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 2 – alapunkt ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | välisvaluutaturgudel toimuvate konverteeritavas valuutas tehtavad tehingud (currency spots); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

välisvaluutaturgudel toimuvate konverteeritavas valuutas tehtavad tehingud (currency spots);

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | repo- ja pöördrepotehingu ning väärtpaberite laenuks andmise ja võtmise tehing; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

repo- ja pöördrepotehingu ning väärtpaberite laenuks andmise ja võtmise tehing;

| (e) | repo- ja pöördrepotehingu ning väärtpaberite laenuks andmise ja võtmise tehing
  , sh välkkauplemises osalemise ajal tehtud korraldused, mis on tühistatud
  ; |
| --- | --- |

(e)

repo- ja pöördrepotehingu ning väärtpaberite laenuks andmise ja võtmise tehing
  , sh välkkauplemises osalemise ajal tehtud korraldused, mis on tühistatud
  ;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  „riik kui emitent” – riik kui emitent määruse (EL) nr 236/2012 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)
     
  „riik kui emitent” – riik kui emitent määruse (EL) nr 236/2012 artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud tähenduses;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  „riigi võlakohustus” – riigi võlakohustus määruse (EL) nr 236/2012 artikli 2 lõike 1 punktis f määratletud tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)
     
  „riigi võlakohustus” – riigi võlakohustus määruse (EL) nr 236/2012 artikli 2 lõike 1 punktis f määratletud tähenduses;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 7a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  „VKEde kasvuturg” – mitmepoolne kauplemissüsteem, mis on kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikliga 35 registreeritud VKEde kasvuturuna; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)
     
  „VKEde kasvuturg” – mitmepoolne kauplemissüsteem, mis on kooskõlas direktiivi [uus finantsinstrumentide turgude direktiiv] artikliga 35 registreeritud VKEde kasvuturuna;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 12a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a)
     
  „välkkauplemine” – finantsinstrumentidega algoritmkauplemine sellisel kiirusel, et korralduste edastamise, tühistamise või muutmise mehhanismi füüsiline latentsusaeg määrab, kui kaua aega võtab juhise kauplemiskohta edastamine või tehingu täitmine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)
     
  „välkkauplemine” – finantsinstrumentidega algoritmkauplemine sellisel kiirusel, et korralduste edastamise, tühistamise või muutmise mehhanismi füüsiline latentsusaeg määrab, kui kaua aega võtab juhise kauplemiskohta edastamine või tehingu täitmine;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 12b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b)
     
  „välkkauplemise strateegia” – oma arvel finantsinstrumentidega kauplemise strateegia, mis hõlmab välkkauplemist ja millel on vähemalt kaks omadust järgmistest: |
| | i) | see kasutab ühispaiknemist, otsest turulepääsu või lähikonna veebimajutusrajatisi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)
     
  „välkkauplemise strateegia” – oma arvel finantsinstrumentidega kauplemise strateegia, mis hõlmab välkkauplemist ja millel on vähemalt kaks omadust järgmistest:

i)

see kasutab ühispaiknemist, otsest turulepääsu või lähikonna veebimajutusrajatisi;

| ii) | see on seotud vähemalt 50 %-ga päevasest portfellikäibest; |
| --- | --- |

ii)

see on seotud vähemalt 50 %-ga päevasest portfellikäibest;

| iii) | tühistatud korralduste (sh osaliste tühistuste) osakaal on suurem kui 20 %; |
| --- | --- |

iii)

tühistatud korralduste (sh osaliste tühistuste) osakaal on suurem kui 20 %;

| iv) | enamik võetud positsioonidest suletakse samal päeval; |
| --- | --- |

iv)

enamik võetud positsioonidest suletakse samal päeval;

| v) | rohkem kui 50 % korraldustest või tehingutest tehakse kauplemiskohas, mis pakub hinnaalandusi või maksevähendeid korraldustele, mis tekitavad likviidsust ja millel on õigus sellistele maksevähenditele. |
| --- | --- |

v)

rohkem kui 50 % korraldustest või tehingutest tehakse kauplemiskohas, mis pakub hinnaalandusi või maksevähendeid korraldustele, mis tekitavad likviidsust ja millel on õigus sellistele maksevähenditele.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 teise lõigu punktides a, b, c ja e osutatud mis tahes tehinguga kaasneb üksainus finantstehing. Punktis d osutatud iga vahetamisega kaasneb kaks finantstehingut. Lõike 1 punkti 2 alapunktides a kuni e osutatud tehingu iga olulist muudatust käsitatakse algtehinguga sama liiki uue tehinguna. Muudatus on oluline eelkõige siis, kui see hõlmab vähemalt ühe osapoole asendamist, kui muudetakse tehingu eesmärki või ulatust, sh ajalist ulatust, või muudetakse kokkulepitud tasu või kui algtehingut oleks suurema maksuga maksustatud, kui algtehing oleks sõlmitud muudetud vormis. | 2.   Lõike 1 teise lõigu punktides a, b, c ja e osutatud mis tahes tehinguga kaasneb üksainus finantstehing. Punktis d osutatud iga vahetamisega kaasneb kaks finantstehingut. Lõike 1 punkti 2 alapunktides a kuni e osutatud tehingu iga olulist muudatust käsitatakse algtehinguga sama liiki uue tehinguna. Muudatus on oluline eelkõige siis, kui see hõlmab vähemalt ühe osapoole asendamist, kui muudetakse tehingu eesmärki või ulatust, sh ajalist ulatust, või muudetakse kokkulepitud tasu või kui algtehingut oleks suurema maksuga maksustatud, kui algtehing oleks sõlmitud muudetud vormis.
  Kui keskne vastaspool või muu kliiringukoda või väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja või koostalitlevad süsteemid, nagu on määratletud direktiivis 98/26/EÜ, kliiringu või arvelduse eesmärgil tehinguid uuendavad, ei kujuta see endast käesoleva lõike tähenduses olulist muudatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 teise lõigu punktides a, b, c ja e osutatud mis tahes tehinguga kaasneb üksainus finantstehing. Punktis d osutatud iga vahetamisega kaasneb kaks finantstehingut. Lõike 1 punkti 2 alapunktides a kuni e osutatud tehingu iga olulist muudatust käsitatakse algtehinguga sama liiki uue tehinguna. Muudatus on oluline eelkõige siis, kui see hõlmab vähemalt ühe osapoole asendamist, kui muudetakse tehingu eesmärki või ulatust, sh ajalist ulatust, või muudetakse kokkulepitud tasu või kui algtehingut oleks suurema maksuga maksustatud, kui algtehing oleks sõlmitud muudetud vormis.

2.   Lõike 1 teise lõigu punktides a, b, c ja e osutatud mis tahes tehinguga kaasneb üksainus finantstehing. Punktis d osutatud iga vahetamisega kaasneb kaks finantstehingut. Lõike 1 punkti 2 alapunktides a kuni e osutatud tehingu iga olulist muudatust käsitatakse algtehinguga sama liiki uue tehinguna. Muudatus on oluline eelkõige siis, kui see hõlmab vähemalt ühe osapoole asendamist, kui muudetakse tehingu eesmärki või ulatust, sh ajalist ulatust, või muudetakse kokkulepitud tasu või kui algtehingut oleks suurema maksuga maksustatud, kui algtehing oleks sõlmitud muudetud vormis.
  Kui keskne vastaspool või muu kliiringukoda või väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja või koostalitlevad süsteemid, nagu on määratletud direktiivis 98/26/EÜ, kliiringu või arvelduse eesmärgil tehinguid uuendavad, ei kujuta see endast käesoleva lõike tähenduses olulist muudatust.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kui kahe järjestikuse kalendriaasta finantstehingute keskmine aastane väärtus ei ületa
  viitekümmend
  protsenti direktiivi 78/660/EMÜ artikli 28 kohasest aastasest keskmisest puhaskäibest, on asjaomasel ettevõtjal, asutusel, organil või isikul õigus taotleda, et teda ei käsitataks (enam) finantseerimisasutusena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kui kahe järjestikuse kalendriaasta finantstehingute keskmine aastane väärtus ei ületa
  viitekümmend
  protsenti direktiivi 78/660/EMÜ artikli 28 kohasest aastasest keskmisest puhaskäibest, on asjaomasel ettevõtjal, asutusel, organil või isikul õigus taotleda, et teda ei käsitataks (enam) finantseerimisasutusena.

| (d) | kui kahe järjestikuse kalendriaasta finantstehingute keskmine aastane väärtus ei ületa
  20
  % direktiivi 78/660/EMÜ artikli 28 kohasest aastasest keskmisest puhaskäibest, on asjaomasel ettevõtjal, asutusel, organil või isikul õigus taotleda, et teda ei käsitataks (enam) finantseerimisasutusena. |
| --- | --- |

(d)

kui kahe järjestikuse kalendriaasta finantstehingute keskmine aastane väärtus ei ületa
  20
  % direktiivi 78/660/EMÜ artikli 28 kohasest aastasest keskmisest puhaskäibest, on asjaomasel ettevõtjal, asutusel, organil või isikul õigus taotleda, et teda ei käsitataks (enam) finantseerimisasutusena.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 3 – punkt da (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | ei võeta kõnealuses punktis osutatud finantstehingute keskmise aastase väärtuse arvutamisel arvesse finantstehinguid börsiväliste tuletislepingutega, millele on osutatud komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 artiklis 10, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega

   (*)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(da)

ei võeta kõnealuses punktis osutatud finantstehingute keskmise aastase väärtuse arvutamisel arvesse finantstehinguid börsiväliste tuletislepingutega, millele on osutatud komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 artiklis 10, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega

   (*)

  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Finantstehingute maksu kehtestamise korral teistes liikmesriikides peale 11 osaleva liikmesriigi laiendatakse seda teistele liikmesriikidele mitmepoolselt kokku lepitud tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Finantstehingute maksu kehtestamise korral teistes liikmesriikides peale 11 osaleva liikmesriigi laiendatakse seda teistele liikmesriikidele mitmepoolselt kokku lepitud tingimustel.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kesksed vastaspooled, kui nad täidavad kesksete vastaspoolte ülesandeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kesksed vastaspooled, kui nad täidavad kesksete vastaspoolte ülesandeid;

| (a) | kesksed vastaspooled, kui nad täidavad kesksete vastaspoolte ülesandeid
  , või muud arvelduskojad, arveldusagendid või süsteemid, nagu on määratletud direktiivis 98/26/EÜ, kui nad täidavad kliiringuülesannet, kaasa arvatud võimalik uuendamine või arveldus
  ; |
| --- | --- |

(a)

kesksed vastaspooled, kui nad täidavad kesksete vastaspoolte ülesandeid
  , või muud arvelduskojad, arveldusagendid või süsteemid, nagu on määratletud direktiivis 98/26/EÜ, kui nad täidavad kliiringuülesannet, kaasa arvatud võimalik uuendamine või arveldus
  ;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | VKEde kasvuturud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

VKEde kasvuturud;

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt cb (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | isik, kes on pidevalt finantsturgudel, olles valmis kauplema oma arvel, ostes ja müües finantsinstrumente oma kapitali eest (turutegija) olulise funktsiooni täitmisel seoses mittelikviidsete võlakirjade ja aktsiatega likviidsuse looja rollis vastavalt turutegija ja selle organiseeritud kauplemiskoha vahelises lepingus sätestatule, kus finantstehing tehakse, ning kui see tehing ei ole välkkauplemise strateegia osa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

isik, kes on pidevalt finantsturgudel, olles valmis kauplema oma arvel, ostes ja müües finantsinstrumente oma kapitali eest (turutegija) olulise funktsiooni täitmisel seoses mittelikviidsete võlakirjade ja aktsiatega likviidsuse looja rollis vastavalt turutegija ja selle organiseeritud kauplemiskoha vahelises lepingus sätestatule, kus finantstehing tehakse, ning kui see tehing ei ole välkkauplemise strateegia osa.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 – lõik 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, milles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel käsitletakse finantsinstrumenti selle direktiivi tähenduses mittelikviidsena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, milles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel käsitletakse finantsinstrumenti selle direktiivi tähenduses mittelikviidsena.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 4 – punkt ga (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ga) | finantsinstrumentide omanikuna käsutamise õiguse ülekandmise tehingud või samaväärne tehing, millega kaasneb finantsinstrumendiga seotud riski ülekandmine grupi üksuste vahel või detsentraliseeritud pankade võrgustiku üksuste vahel juhtudel, kui tehinguid tehakse liikmesriigi või liidu õiguses sätestatud õigusliku või usaldatavuse likviidsusnõude täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ga)

finantsinstrumentide omanikuna käsutamise õiguse ülekandmise tehingud või samaväärne tehing, millega kaasneb finantsinstrumendiga seotud riski ülekandmine grupi üksuste vahel või detsentraliseeritud pankade võrgustiku üksuste vahel juhtudel, kui tehinguid tehakse liikmesriigi või liidu õiguses sätestatud õigusliku või usaldatavuse likviidsusnõude täitmiseks.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt ea (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | ta on osalevas liikmesriigis punkti c kohaselt asutatud finantseerimisasutuse filiaal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

ta on osalevas liikmesriigis punkti c kohaselt asutatud finantseerimisasutuse filiaal;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | ta on enda või teise isiku arvel või tehingu osapoole nimel tegutsev osapool finantstehingus, mis hõlmab struktureeritud toodet või direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos osutatud finantsinstrumente, mis on emiteeritud kõnealuse liikmesriigi territooriumil
  , v.a kõneluse jao punktides 4 kuni 10 osutatud instrumendid, millega ei kaubelda organiseeritud platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

ta on enda või teise isiku arvel või tehingu osapoole nimel tegutsev osapool finantstehingus, mis hõlmab struktureeritud toodet või direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos osutatud finantsinstrumente, mis on emiteeritud kõnealuse liikmesriigi territooriumil
  , v.a kõneluse jao punktides 4 kuni 10 osutatud instrumendid, millega ei kaubelda organiseeritud platvormil.

| (g) | ta on enda või teise isiku arvel või tehingu osapoole nimel tegutsev osapool finantstehingus, mis hõlmab struktureeritud toodet või direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos osutatud finantsinstrumente, mis on emiteeritud kõnealuse liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

(g)

ta on enda või teise isiku arvel või tehingu osapoole nimel tegutsev osapool finantstehingus, mis hõlmab struktureeritud toodet või direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos osutatud finantsinstrumente, mis on emiteeritud kõnealuse liikmesriigi territooriumil.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse finantsinstrument liikmesriigi territooriumil emiteerituks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: |
| | (a) | tegemist on väärtpaberi või väärtpaberiga seotud tuletisinstrumendiga ja väärtpaberi emiteerija registrijärgne asukoht on kõnealuses liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse finantsinstrument liikmesriigi territooriumil emiteerituks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

(a)

tegemist on väärtpaberi või väärtpaberiga seotud tuletisinstrumendiga ja väärtpaberi emiteerija registrijärgne asukoht on kõnealuses liikmesriigis;

| (b) | tegemist on muu kui punktis (a) viidatud tuletisinstrumendiga, millega on lubatud kaubelda organiseeritud platvormil, ning selle platvormi süsteemide raames toimuvat kauplemist reguleeriv õigus on antud liikmesriigi õigus; |
| --- | --- |

(b)

tegemist on muu kui punktis (a) viidatud tuletisinstrumendiga, millega on lubatud kaubelda organiseeritud platvormil, ning selle platvormi süsteemide raames toimuvat kauplemist reguleeriv õigus on antud liikmesriigi õigus;

| (c) | tegemist on muu kui punktides (a) ja (b) viidatud finantsinstrumendiga, mis on kliiritud keskse vastaspoolega või muu direktiivis 98/26/EÜ määratletud arvelduskoja, arveldusagendi või süsteemiga, kui keskse vastaspool või kõnealus süsteemi tegevust reguleerib antud liikmesriigi õigus; |
| --- | --- |

(c)

tegemist on muu kui punktides (a) ja (b) viidatud finantsinstrumendiga, mis on kliiritud keskse vastaspoolega või muu direktiivis 98/26/EÜ määratletud arvelduskoja, arveldusagendi või süsteemiga, kui keskse vastaspool või kõnealus süsteemi tegevust reguleerib antud liikmesriigi õigus;

| (d) | tegemist on muu kui punktides(a), (b) või (c) osutatud finantsinstrumendiga ning, sellisele lepingule kohaldatav õigus, mille kohaselt antud finantsinstrumendiga tehing sooritati, on antud liikmesriigi õigus; |
| --- | --- |

(d)

tegemist on muu kui punktides(a), (b) või (c) osutatud finantsinstrumendiga ning, sellisele lepingule kohaldatav õigus, mille kohaselt antud finantsinstrumendiga tehing sooritati, on antud liikmesriigi õigus;

| (e) | tegemist on struktureeritud instrumendiga ja vähemalt 50 % seda toetavate varade väärtusest on seotud finantsinstrumentidega, mille on emiteerinud osalevas liikmesriigis registreeritud juriidiline isik. |
| --- | --- |

(e)

tegemist on struktureeritud instrumendiga ja vähemalt 50 % seda toetavate varade väärtusest on seotud finantsinstrumentidega, mille on emiteerinud osalevas liikmesriigis registreeritud juriidiline isik.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4a




  Omandiõiguse üleandmine




  1.
     
  Finantstehingut, mille puhul ei ole finantstehingute maks tasutud, ei saa kohtu kaudu täitmisele pöörata ja see ei too kaasa aluseks oleva instrumendi omandiõiguse üleandmist.




  2.
     
  Kui finantstehingu puhul ei ole finantstehingute maks tasutud, ei ole täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta)

   (2)

  keskse kliirimise nõue ega ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) kohased kapitali adekvaatsuse nõuded.




  3.
     
  Automaatsete elektrooniliste makseskeemide korral arveldusagentide osalusel või ilma selleta võivad liikmesriigi maksuhaldurid luua finantstehingute maksu automaatse elektroonilise kogumise ja omandiõiguse üleandmise tõendite väljastamise süsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4a

Omandiõiguse üleandmine

1.
     
  Finantstehingut, mille puhul ei ole finantstehingute maks tasutud, ei saa kohtu kaudu täitmisele pöörata ja see ei too kaasa aluseks oleva instrumendi omandiõiguse üleandmist.

2.
     
  Kui finantstehingu puhul ei ole finantstehingute maks tasutud, ei ole täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta)

   (2)

  keskse kliirimise nõue ega ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) kohased kapitali adekvaatsuse nõuded.

3.
     
  Automaatsete elektrooniliste makseskeemide korral arveldusagentide osalusel või ilma selleta võivad liikmesriigi maksuhaldurid luua finantstehingute maksu automaatse elektroonilise kogumise ja omandiõiguse üleandmise tõendite väljastamise süsteemi.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealused määrad ei ole madalamad kui: | Kõnealused määrad on järgmised: |
| (a) | 0,1  % artiklis 6 nimetatud finantstehingute puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused määrad ei ole madalamad kui:

Kõnealused määrad on järgmised:

(a)

0,1  % artiklis 6 nimetatud finantstehingute puhul;

| (a) | 0,1  % artiklis 6 nimetatud finantstehingute puhul
  , v.a artikli 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud kuni kolmekuulise tähtajaga tehingud; |
| --- | --- |

(a)

0,1  % artiklis 6 nimetatud finantstehingute puhul
  , v.a artikli 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud kuni kolmekuulise tähtajaga tehingud;

| (b) | 0,01  % artiklis 7 nimetatud finantstehingute puhul. |
| --- | --- |

(b)

0,01  % artiklis 7 nimetatud finantstehingute puhul.

| (b) | 0,01  % artiklis 7 nimetatud finantstehingute puhul; |
| --- | --- |

(b)

0,01  % artiklis 7 nimetatud finantstehingute puhul;

| (ba) | 0,01  % artikli 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud kuni kolmekuulise tähtajaga finantstehingute puhul; |
| --- | --- |

(ba)

0,01  % artikli 2 lõike 1 punktis 5 nimetatud kuni kolmekuulise tähtajaga finantstehingute puhul;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Olenemata lõikest 3 kohaldavad osalevad liikmesriigid artiklites 6 ja 7 viidatud börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes kõrgemat määra kui lõikes 2 nimetatud riigid. Kõrgemat määra ei kohaldata nende finantstehingute suhtes börsiväliste tuletisinstrumentidega, mis vähendavad objektiivselt riske komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 artikli 10 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Olenemata lõikest 3 kohaldavad osalevad liikmesriigid artiklites 6 ja 7 viidatud börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes kõrgemat määra kui lõikes 2 nimetatud riigid. Kõrgemat määra ei kohaldata nende finantstehingute suhtes börsiväliste tuletisinstrumentidega, mis vähendavad objektiivselt riske komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 artikli 10 kohaselt.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  võib
  kooskõlas artikliga 16
  võtta
  vastu delegeeritud
  õigusakte
  , milles määratakse kindlaks meetmed, mis osalevad liikmesriigid võtavad lõike 1 kohaselt. | 2.   Komisjon
  võtab
  kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud
  õigusaktid
  , milles määratakse kindlaks meetmed, mis osalevad liikmesriigid võtavad lõike 1 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  võib
  kooskõlas artikliga 16
  võtta
  vastu delegeeritud
  õigusakte
  , milles määratakse kindlaks meetmed, mis osalevad liikmesriigid võtavad lõike 1 kohaselt.

2.   Komisjon
  võtab
  kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud
  õigusaktid
  , milles määratakse kindlaks meetmed, mis osalevad liikmesriigid võtavad lõike 1 kohaselt.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib võtta
  vastu rakendusakte, millega nähakse ette tasumisele kuuluva finantstehingute maksu kogumise ühtlustatud meetodid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | Komisjon
  võtab
  vastu rakendusakte, millega nähakse ette tasumisele kuuluva finantstehingute maksu kogumise
  ning maksupettuse, maksude maksmisest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise ärahoidmise
  ühtlustatud meetodid.
  Liikmesriigid võivad võtta täiendavaid meetmeid.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib võtta
  vastu rakendusakte, millega nähakse ette tasumisele kuuluva finantstehingute maksu kogumise ühtlustatud meetodid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon
  võtab
  vastu rakendusakte, millega nähakse ette tasumisele kuuluva finantstehingute maksu kogumise
  ning maksupettuse, maksude maksmisest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise ärahoidmise
  ühtlustatud meetodid.
  Liikmesriigid võivad võtta täiendavaid meetmeid.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 6a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Maksuhalduritele finantstehingute maksu kehtestamisega tekkivat halduskoormust hoitakse võimalikult madalana. Selles suhtes peab komisjon julgustama riiklike maksuhaldurite vahelist koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Maksuhalduritele finantstehingute maksu kehtestamisega tekkivat halduskoormust hoitakse võimalikult madalana. Selles suhtes peab komisjon julgustama riiklike maksuhaldurite vahelist koostööd.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 6b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile ja Eurostatile tehingute mahud, mille alusel maksutulu finantseerimisasutuse liigi järgi kogutakse. See teave avalikustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6b.
     
  Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile ja Eurostatile tehingute mahud, mille alusel maksutulu finantseerimisasutuse liigi järgi kogutakse. See teave avalikustatakse.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Osalevad liikmesriigid võtavad meetmed maksupettuse
  ja
  maksude maksmisest kõrvalehoidumise ärahoidmiseks. | Osalevad liikmesriigid võtavad meetmed maksupettuse, maksude maksmisest kõrvalehoidumise
  ja agressiivse maksuplaneerimise
  ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Osalevad liikmesriigid võtavad meetmed maksupettuse
  ja
  maksude maksmisest kõrvalehoidumise ärahoidmiseks.

Osalevad liikmesriigid võtavad meetmed maksupettuse, maksude maksmisest kõrvalehoidumise
  ja agressiivse maksuplaneerimise
  ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komisjon moodustab ekspertide töörühma (finantstehingute maksu komitee), kuhu kuuluvad kõigi liikmesriikide, komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esindajad, et abistada osalevaid liikmesriike käesoleva direktiivi tulemuslikul rakendamisel, hoida ära maksupettused, maksude maksmisest kõrvalehoidumine ja agressiivne maksuplaneerimine ning säilitada siseturu usaldusväärsus. |
| | 2.
     
  Finantstehingute maksu komitee hindab käesoleva direktiivi tulemuslikku rakendamist, analüüsib mõju siseturule ja teeb kindlaks maksustamise vältimise skeemid, kaasa arvatud artiklis 14 osutatud kuritarvitused, et vajaduse korral esitada ettepanekuid vastumeetmete võtmiseks, rakendades täielikult liidu maksustamise ja finantsteenuste reguleerimise valdkonna õigusakte ning rahvusvaheliste organisatsioonide loodud maksundusalase koostöö instrumente. |
| | 3.
     
  Finantstehingute maksu tõhusa rakendamisega seotud asjaolude hindamiseks võivad osalevad liikmesriigid moodustada finantstehingute maksu komitee allkomitee, kuhu kuuluvad osalevate riikide esindajad. Allkomitee ülesanne oleks käsitleda üksnes küsimusi, mis ei mõjuta mitteosalevaid riike seoses finantstehingute maksu tõhusa rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Komisjon moodustab ekspertide töörühma (finantstehingute maksu komitee), kuhu kuuluvad kõigi liikmesriikide, komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esindajad, et abistada osalevaid liikmesriike käesoleva direktiivi tulemuslikul rakendamisel, hoida ära maksupettused, maksude maksmisest kõrvalehoidumine ja agressiivne maksuplaneerimine ning säilitada siseturu usaldusväärsus.

2.
     
  Finantstehingute maksu komitee hindab käesoleva direktiivi tulemuslikku rakendamist, analüüsib mõju siseturule ja teeb kindlaks maksustamise vältimise skeemid, kaasa arvatud artiklis 14 osutatud kuritarvitused, et vajaduse korral esitada ettepanekuid vastumeetmete võtmiseks, rakendades täielikult liidu maksustamise ja finantsteenuste reguleerimise valdkonna õigusakte ning rahvusvaheliste organisatsioonide loodud maksundusalase koostöö instrumente.

3.
     
  Finantstehingute maksu tõhusa rakendamisega seotud asjaolude hindamiseks võivad osalevad liikmesriigid moodustada finantstehingute maksu komitee allkomitee, kuhu kuuluvad osalevate riikide esindajad. Allkomitee ülesanne oleks käsitleda üksnes küsimusi, mis ei mõjuta mitteosalevaid riike seoses finantstehingute maksu tõhusa rakendamisega.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 11 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks alates artiklis
  19
  osutatud kuupäevast. | 2.   Artikli 11 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks alates artiklis
  21
  osutatud kuupäevast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 11 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks alates artiklis
  19
  osutatud kuupäevast.

2.   Artikli 11 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse kindlaksmääramata ajaks alates artiklis
  21
  osutatud kuupäevast.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Nõukogu võib artikli 11 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
  õigusaktide
  kehtivust. | 3.   
  Euroopa Parlament või
  nõukogu võib artikli 11 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
  ühegi
  juba jõustunud delegeeritud
  õigusakti
  kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Nõukogu võib artikli 11 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
  õigusaktide
  kehtivust.

3.   
  Euroopa Parlament või
  nõukogu võib artikli 11 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
  ühegi
  juba jõustunud delegeeritud
  õigusakti
  kehtivust.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks. | 4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle
  korraga Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule teatavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle
  korraga Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule teatavaks.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
  ta
  ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 5.   Artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
  Euroopa Parlament ega
  nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui
  Euroopa Parlament ja
  nõukogu on
  mõlemad
  enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
  nad
  ei esita vastuväiteid.
  Euroopa Parlamendi või
  nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
  ta
  ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

5.   Artikli 11 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui
  Euroopa Parlament ega
  nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui
  Euroopa Parlament ja
  nõukogu on
  mõlemad
  enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et
  nad
  ei esita vastuväiteid.
  Euroopa Parlamendi või
  nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga
  viie
  aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 31. detsembril 2016 esitab komisjon nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepaneku. | Iga
  kolme
  aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 31. detsembril 2016 esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Iga
  viie
  aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 31. detsembril 2016 esitab komisjon nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepaneku.

Iga
  kolme
  aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 31. detsembril 2016 esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepaneku.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuses aruandes käsitleb komisjon vähemalt finantstehingute maksu mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ning finantsturgudele ja reaalmajandusele ning selles võetakse arvesse edusamme, mida on tehtud finantssektori maksustamisel rahvusvahelisel tasandil. | Kõnealuses aruandes käsitleb komisjon vähemalt finantstehingute maksu mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ning finantsturgudele ja reaalmajandusele ning selles võetakse arvesse edusamme, mida on tehtud finantssektori maksustamisel rahvusvahelisel tasandil.
  Analüüsitulemuste põhjal tehakse vajalikud kohandused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuses aruandes käsitleb komisjon vähemalt finantstehingute maksu mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ning finantsturgudele ja reaalmajandusele ning selles võetakse arvesse edusamme, mida on tehtud finantssektori maksustamisel rahvusvahelisel tasandil.

Kõnealuses aruandes käsitleb komisjon vähemalt finantstehingute maksu mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ning finantsturgudele ja reaalmajandusele ning selles võetakse arvesse edusamme, mida on tehtud finantssektori maksustamisel rahvusvahelisel tasandil.
  Analüüsitulemuste põhjal tehakse vajalikud kohandused.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõik 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Peale selle hindab komisjon teatavate sätete mõju, nagu finantstehingute maksu asjakohane reguleerimisala ja maksumäär pensionifonde silmas pidades, võttes seejuures arvesse erinevaid riskiprofiile ja ärimudeleid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Peale selle hindab komisjon teatavate sätete mõju, nagu finantstehingute maksu asjakohane reguleerimisala ja maksumäär pensionifonde silmas pidades, võttes seejuures arvesse erinevaid riskiprofiile ja ärimudeleid.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 1 – lõik 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikli 2 lõike 1 punktis 3 a osutatud instrumentide puhul on 1. jaanuarini 2017 artikli 9 lõike 2 punktis a osutatud määr 0,05  %. |
| | Artikli 2 lõike 1 punkti 8 alapunktis f osutatud instrumentide puhul on 1. jaanuarini 2017 artikli 9 lõike 2 punktis a osutatud määr 0,05  % ja artikli 9 lõike 2 punktis b osutatud määr 0,005  %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 2 lõike 1 punktis 3 a osutatud instrumentide puhul on 1. jaanuarini 2017 artikli 9 lõike 2 punktis a osutatud määr 0,05  %.

Artikli 2 lõike 1 punkti 8 alapunktis f osutatud instrumentide puhul on 1. jaanuarini 2017 artikli 9 lõike 2 punktis a osutatud määr 0,05  % ja artikli 9 lõike 2 punktis b osutatud määr 0,005  %.

---

(1)  

  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

(*)  

  ELT L 52, 23.2.2013, lk 11.

(2)  

  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Euro kasutuselevõtmine Lätis 1. jaanuaril 2014 *

Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Lätis 1. jaanuaril 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 075/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0345),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta lähenemisaruannet (COM(2013)0341) ja Euroopa Keskpanga 2013. aasta juuni lähenemisaruannet Läti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta lähenemisaruannet (COM(2013)0341) ja Euroopa Keskpanga 2013. aasta juuni lähenemisaruannet Läti kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 2013. aasta lähenemisaruandele Läti kohta (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 2013. aasta lähenemisaruandele Läti kohta (SWD(2013)0196),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0183/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 83; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 83;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0237/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklis 140 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamine selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine, riigi rahanduse stabiilsus, kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes (Maastrichti kriteeriumid); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklis 140 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamine selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine, riigi rahanduse stabiilsus, kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes (Maastrichti kriteeriumid);

| B. | arvestades, et Läti on täitnud Maastrichti kriteeriumid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 140 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga (nr 13) lähenemiskriteeriumide kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Läti on täitnud Maastrichti kriteeriumid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 140 ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga (nr 13) lähenemiskriteeriumide kohta;

| C. | arvestades, et raportöör külastas Lätit, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et raportöör külastas Lätit, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks;

| D. | arvestades, et Läti rahvas on teinud finantskriisist jagusaamiseks erakordseid pingutusi ning on pöördunud tagasi konkurentsivõime ja majanduskasvu teele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Läti rahvas on teinud finantskriisist jagusaamiseks erakordseid pingutusi ning on pöördunud tagasi konkurentsivõime ja majanduskasvu teele;

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | toetab euro kasutuselevõttu Lätis 1. jaanuaril 2014. aastal; |
| --- | --- |

2.

toetab euro kasutuselevõttu Lätis 1. jaanuaril 2014. aastal;

| 3. | märgib, et komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) andsid oma hinnangu ülemaailmse finantskriisi ajal, mis on mõjutanud paljude teiste liikmesriikide nominaalse lähenemise väljavaateid ning on eelkõige käivitanud inflatsioonimäärade olulise tsüklilise languse; |
| --- | --- |

3.

märgib, et komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) andsid oma hinnangu ülemaailmse finantskriisi ajal, mis on mõjutanud paljude teiste liikmesriikide nominaalse lähenemise väljavaateid ning on eelkõige käivitanud inflatsioonimäärade olulise tsüklilise languse;

| 4. | märgib eriti, et ülemaailmne finantskriis tabas Lätit rängalt vaesuse, tööpuuduse ja demograafiliste arengute näol; nõuab tungivalt Lätilt ja tema ELi partneritelt rangete makromajanduslike usaldatavusnõuete rakendamist, et vältida kriisi eel kogetud jätkusuutmatuid kapitalivooge ja laenukoormuse kasvutrende; |
| --- | --- |

4.

märgib eriti, et ülemaailmne finantskriis tabas Lätit rängalt vaesuse, tööpuuduse ja demograafiliste arengute näol; nõuab tungivalt Lätilt ja tema ELi partneritelt rangete makromajanduslike usaldatavusnõuete rakendamist, et vältida kriisi eel kogetud jätkusuutmatuid kapitalivooge ja laenukoormuse kasvutrende;

| 5. | märgib, et Läti täidab kriteeriume Läti valitsuse ja rahva kindlameelsete, usutavate ja püsivate pingutuste tulemusena; juhib tähelepanu sellele, et makromajandusliku ja finantsolukorra üldine jätkusuutlikkus sõltub edaspidi tasakaalustatud ja kaugeleulatuvate reformide rakendamisest, mille eesmärk on distsipliin koos solidaarsuse ja pikaajaliste jätkusuutlike investeeringutega nii Lätis kui ka kogu majandus- ja rahaliidus tervikuna; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Läti täidab kriteeriume Läti valitsuse ja rahva kindlameelsete, usutavate ja püsivate pingutuste tulemusena; juhib tähelepanu sellele, et makromajandusliku ja finantsolukorra üldine jätkusuutlikkus sõltub edaspidi tasakaalustatud ja kaugeleulatuvate reformide rakendamisest, mille eesmärk on distsipliin koos solidaarsuse ja pikaajaliste jätkusuutlike investeeringutega nii Lätis kui ka kogu majandus- ja rahaliidus tervikuna;

| 6. | märgib, et EKP väljendas 2013. aasta lähenemisaruandes teatavat muret selle üle, kas Läti majanduslik lähenemine on pikaajaliselt jätkusuutlik; rõhutab eelkõige aruandes sisalduvaid järgmisi avaldusi ja soovitusi:






  — | rahaliiduga liitumine tähendab rahapoliitilistest ja vahetuskursiga seotud vahenditest loobumist ning suurendab sisemise paindlikkuse ja vastupidavuse tähtsust; seepärast tuleks ametivõimudel kaaluda, kuidas 2009. aastast alates võetud meetmete kõrval veelgi tugevdada nende käsutuses olevaid tsüklilisi kõikumisi tasandavaid alternatiivseid poliitikavahendeid; |
| --- | --- | --- |

6.

märgib, et EKP väljendas 2013. aasta lähenemisaruandes teatavat muret selle üle, kas Läti majanduslik lähenemine on pikaajaliselt jätkusuutlik; rõhutab eelkõige aruandes sisalduvaid järgmisi avaldusi ja soovitusi:

—

rahaliiduga liitumine tähendab rahapoliitilistest ja vahetuskursiga seotud vahenditest loobumist ning suurendab sisemise paindlikkuse ja vastupidavuse tähtsust; seepärast tuleks ametivõimudel kaaluda, kuidas 2009. aastast alates võetud meetmete kõrval veelgi tugevdada nende käsutuses olevaid tsüklilisi kõikumisi tasandavaid alternatiivseid poliitikavahendeid;

| — | Lätil tuleb vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti tingimustele jätkata oma rahanduse põhjalikku konsolideerimist, rakendada rahanduslikku raamistikku, mis aitab tulevikus vältida tagasipöördumist tsüklilisi kõikumisi tugevdava poliitika juurde, ja täita selleks vajalikke tingimusi; |
| --- | --- |

—

Lätil tuleb vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti tingimustele jätkata oma rahanduse põhjalikku konsolideerimist, rakendada rahanduslikku raamistikku, mis aitab tulevikus vältida tagasipöördumist tsüklilisi kõikumisi tugevdava poliitika juurde, ja täita selleks vajalikke tingimusi;

| — | institutsioonilise keskkonna suhteline nõrkus ja asjaolu, et varimajanduse olgugi küll vähenevat osakaalu hinnatakse endiselt suhteliselt suureks, põhjustavad lisaks riigi tulude vähenemisele ka konkurentsimoonutusi, kahjustavad Läti konkurentsivõimet ja vähendavad riigi atraktiivsust välismaiste otseinvesteeringute sihtkohana, kahandades seeläbi pikaajalisi investeeringuid ja tootlikkust; on seisukohal, et neid probleeme tuleb võtta tõsiselt, eriti kui praegused suundumused inflatsiooni ja rahavoogude osas peaksid pöörduma; leiab siiski, et nimetatud probleemid ei muuda üldist positiivset hinnangut euro kasutuselevõtule Lätis; |
| --- | --- |

—

institutsioonilise keskkonna suhteline nõrkus ja asjaolu, et varimajanduse olgugi küll vähenevat osakaalu hinnatakse endiselt suhteliselt suureks, põhjustavad lisaks riigi tulude vähenemisele ka konkurentsimoonutusi, kahjustavad Läti konkurentsivõimet ja vähendavad riigi atraktiivsust välismaiste otseinvesteeringute sihtkohana, kahandades seeläbi pikaajalisi investeeringuid ja tootlikkust; on seisukohal, et neid probleeme tuleb võtta tõsiselt, eriti kui praegused suundumused inflatsiooni ja rahavoogude osas peaksid pöörduma; leiab siiski, et nimetatud probleemid ei muuda üldist positiivset hinnangut euro kasutuselevõtule Lätis;

| 7. | kutsub Läti valitsust tulevast võimalikku makromajanduse tasakaalustamatust ja hinnastabiilsust ähvardavaid ohtusid silmas pidades jätkama konservatiivset rahanduspoliitikat ja stabiilsusele suunatud poliitikat muudes valdkondades, samuti likvideerima komisjoni hoiatusmehhanismi käsitlevas aruandes täheldatud tasakaaluhäired; märgib, et hindade stabiilsus Lätis sõltub väga palju toorainehindade kõikumistest tulenevalt madalast energiatõhususest ja ühest allikast pärit importenergia suurest osakaalust riigisiseses tarbimises; palub Läti valitsusel neid puudujääke vähendada ja rohkem pingutada kõigi ELi 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

7.

kutsub Läti valitsust tulevast võimalikku makromajanduse tasakaalustamatust ja hinnastabiilsust ähvardavaid ohtusid silmas pidades jätkama konservatiivset rahanduspoliitikat ja stabiilsusele suunatud poliitikat muudes valdkondades, samuti likvideerima komisjoni hoiatusmehhanismi käsitlevas aruandes täheldatud tasakaaluhäired; märgib, et hindade stabiilsus Lätis sõltub väga palju toorainehindade kõikumistest tulenevalt madalast energiatõhususest ja ühest allikast pärit importenergia suurest osakaalust riigisiseses tarbimises; palub Läti valitsusel neid puudujääke vähendada ja rohkem pingutada kõigi ELi 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide täitmiseks;

| 8. | on mures Läti kodanike praeguse vähese toetuse pärast euro kasutuselevõtule; kutsub Läti valitsust ja ametiasutusi üles suhtlema aktiivsemalt Läti kodanikega, et tagada euro kasutuselevõtule suurem üldsuse toetus; kutsub Läti valitsust ja ametiasutusi üles jätkama teabe- ja kommunikatsioonikampaaniat, et jõuda kõigi Läti kodanikeni; |
| --- | --- |

8.

on mures Läti kodanike praeguse vähese toetuse pärast euro kasutuselevõtule; kutsub Läti valitsust ja ametiasutusi üles suhtlema aktiivsemalt Läti kodanikega, et tagada euro kasutuselevõtule suurem üldsuse toetus; kutsub Läti valitsust ja ametiasutusi üles jätkama teabe- ja kommunikatsioonikampaaniat, et jõuda kõigi Läti kodanikeni;

| 9. | kutsub Läti valitsust üles tegelema struktuursete puudujääkidega tööturul asjakohaste struktuuri- ja haridusreformide abil; eelkõige palub Läti valitsusel tegeleda vaesuse taseme ja tuluerinevuste suurenemise küsimustega; |
| --- | --- |

9.

kutsub Läti valitsust üles tegelema struktuursete puudujääkidega tööturul asjakohaste struktuuri- ja haridusreformide abil; eelkõige palub Läti valitsusel tegeleda vaesuse taseme ja tuluerinevuste suurenemise küsimustega;

| 10. | tõdeb, et Läti pangandussektor on olnud viimasel kolmel aastal stabiilne; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ülemaailmse finantskriisi esimesel etapil sattus panganduse ärimudel tõsisesse ohtu; toonitab, et üksnes ELi ja IMFi päästepakett aitas tollal Läti rahandussüsteemi kokkuvarisemist ära hoida; on rahul hiljutiste reformidega, mille eesmärk on tugevdada mitteresidentide hoiuste turul tegutsevate Läti pankade tegevuse reguleerimist; kutsub Läti ametiasutusi üles jätkuvalt tagama range järelevalve nende pankade üle ja piisavate täiendavate riskijuhtimismeetmete rakendamise; lisaks kutsub Läti ametiasutusi säilitama ettevaatust pankade vara ja nõuete ning kohustuste tähtaegade lahknevuste suhtes, kuna need võivad ohustada finantsstabiilsust; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et Läti pangandussektor on olnud viimasel kolmel aastal stabiilne; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ülemaailmse finantskriisi esimesel etapil sattus panganduse ärimudel tõsisesse ohtu; toonitab, et üksnes ELi ja IMFi päästepakett aitas tollal Läti rahandussüsteemi kokkuvarisemist ära hoida; on rahul hiljutiste reformidega, mille eesmärk on tugevdada mitteresidentide hoiuste turul tegutsevate Läti pankade tegevuse reguleerimist; kutsub Läti ametiasutusi üles jätkuvalt tagama range järelevalve nende pankade üle ja piisavate täiendavate riskijuhtimismeetmete rakendamise; lisaks kutsub Läti ametiasutusi säilitama ettevaatust pankade vara ja nõuete ning kohustuste tähtaegade lahknevuste suhtes, kuna need võivad ohustada finantsstabiilsust;

| 11. | kutsub Läti ametiasutusi üles jätkama praegust praktiliste ettevalmistuste kurssi, et tagada sujuv eurole üleminek; kutsub Läti valitsust looma sobivad kontrollimehhanismid selle tagamiseks, et eurole üleminekut ei kasutataks ära varjatud hinnatõusudeks; |
| --- | --- |

11.

kutsub Läti ametiasutusi üles jätkama praegust praktiliste ettevalmistuste kurssi, et tagada sujuv eurole üleminek; kutsub Läti valitsust looma sobivad kontrollimehhanismid selle tagamiseks, et eurole üleminekut ei kasutataks ära varjatud hinnatõusudeks;

| 12. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

12.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 13. | ei ole rahul sellega, et Euroopa Parlamendi arvamus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 140 paluti esitada äärmiselt lühikese aja jooksul; palub komisjonil ja euro kasutuselevõtmist kavandavatel liikmesriikidel jätta piisavalt aega, et parlament saaks esitada oma arvamuse põhjalikumate ja kaasavamate arutelude tulemusena; |
| --- | --- |

13.

ei ole rahul sellega, et Euroopa Parlamendi arvamus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 140 paluti esitada äärmiselt lühikese aja jooksul; palub komisjonil ja euro kasutuselevõtmist kavandavatel liikmesriikidel jätta piisavalt aega, et parlament saaks esitada oma arvamuse põhjalikumate ja kaasavamate arutelude tulemusena;

| 14. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 249.

(2)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 251.

---

Neljapäev, 4. juuli 2013

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Täiendava makromajandusliku finantsabi andmine Gruusiale ***III

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: kolmas lugemine)

(2016/C 075/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu sellekohast avaldust (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu sellekohast avaldust (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2010)0804) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2010)0804) suhtes,

| — | võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (2) nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (2) nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes (3),

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (COM(2013)0067),

| — | võttes arvesse nõukogu teise lugemise seisukohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teise lugemise seisukohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 13,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 69, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 69,

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0244/2013),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise teksti heaks;

| 2. | kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldust; |
| --- | --- |

2.

kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldust;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu sellekohase avaldusega Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu sellekohase avaldusega Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 211.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 11.12.2012, P7_TA(2012)0472.

(3)  ELT C 291 E, 10.5.2012, lk 1.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisdeklaratsioon, mis võeti vastu koos otsusega anda Gruusiale täiendavat makromajanduslikku finantsabi

Euroopa Parlament ja nõukogu:

| — | nõustuvad, et otsust anda Gruusiale täiendavat makromajanduslikku finantsabi tuleks näha laiemas kontekstis, milleks on vajadus kujundada välja raamistik, mille abil tagada kolmandatele riikidele makromajandusliku finantsabi andmise otsuste usaldusväärsus ja tõhusus; |
| --- | --- |

—

nõustuvad, et otsust anda Gruusiale täiendavat makromajanduslikku finantsabi tuleks näha laiemas kontekstis, milleks on vajadus kujundada välja raamistik, mille abil tagada kolmandatele riikidele makromajandusliku finantsabi andmise otsuste usaldusväärsus ja tõhusus;

| — | nõustuvad, et makromajandusliku finantsabi andmist käsitlevate tulevaste otsuste vastuvõtmine peaks põhinema alltoodud põhjendustel ja põhimõtetel, mis on juhiseks liidu makromajandusliku finantsabi andmisel abikõlblikele kolmandatele riikidele ja territooriumidele, ilma et seejuures piirataks seadusandlikku algatusõigust ja neid põhjendusi ja põhimõtteid kajastava tulevase õigusakti võimalikku juriidilist vormi; |
| --- | --- |

—

nõustuvad, et makromajandusliku finantsabi andmist käsitlevate tulevaste otsuste vastuvõtmine peaks põhinema alltoodud põhjendustel ja põhimõtetel, mis on juhiseks liidu makromajandusliku finantsabi andmisel abikõlblikele kolmandatele riikidele ja territooriumidele, ilma et seejuures piirataks seadusandlikku algatusõigust ja neid põhjendusi ja põhimõtteid kajastava tulevase õigusakti võimalikku juriidilist vormi;

| — | kohustuvad võtma neid põhjendusi ja põhimõtteid liidu makromajandusliku finantsabi andmist käsitlevate tulevaste üksikotsuste puhul täielikult arvesse. |
| --- | --- |

—

kohustuvad võtma neid põhjendusi ja põhimõtteid liidu makromajandusliku finantsabi andmist käsitlevate tulevaste üksikotsuste puhul täielikult arvesse.

OSA A – PÕHJENDUSED

| (1) | Euroopa Liit annab kolmandatele riikidele olulisel määral majanduslikku, finants- ja tehnilist abi. Liidu makromajanduslik finantsabi („makromajanduslik finantsabi”) on osutunud sellist abi saavate riikide ja territooriumide jaoks („abisaajad”) tõhusaks majandusliku stabiilsuse saavutamise ja struktuurireformide toetamise vahendiks. Kooskõlas oma üldise poliitikaga kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikide suhtes peaks Euroopa Liidul olema võimalik anda neile riikidele makromajanduslikku finantsabi, eesmärgiga luua ühine stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu piirkond. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit annab kolmandatele riikidele olulisel määral majanduslikku, finants- ja tehnilist abi. Liidu makromajanduslik finantsabi („makromajanduslik finantsabi”) on osutunud sellist abi saavate riikide ja territooriumide jaoks („abisaajad”) tõhusaks majandusliku stabiilsuse saavutamise ja struktuurireformide toetamise vahendiks. Kooskõlas oma üldise poliitikaga kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikide suhtes peaks Euroopa Liidul olema võimalik anda neile riikidele makromajanduslikku finantsabi, eesmärgiga luua ühine stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu piirkond.

| (2) | Makromajandusliku finantsabi andmine peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühekordsetel riigipõhistel otsustel. Käesolevate põhimõtete eesmärk on tõhustada ja parandada selliste otsuste tegemist ja rakendamist, tugevdada makromajandusliku finantsabi andmise poliitiliste eeltingimuste täitmist abisaajariikides ning suurendada kõnealuse abi läbipaistvust ja demokraatlikku järelevalvet. |
| --- | --- |

(2)

Makromajandusliku finantsabi andmine peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühekordsetel riigipõhistel otsustel. Käesolevate põhimõtete eesmärk on tõhustada ja parandada selliste otsuste tegemist ja rakendamist, tugevdada makromajandusliku finantsabi andmise poliitiliste eeltingimuste täitmist abisaajariikides ning suurendada kõnealuse abi läbipaistvust ja demokraatlikku järelevalvet.

| (3) | Euroopa Parlament nõudis oma 3. juuni 2003. aasta resolutsioonis kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi rakendamise kohta makromajandusliku finantsabi raammääruse kehtestamist, et kiirendada otsustamisprotsessi ja luua asjaomase rahastamisvahendi kasutamiseks ametlik ja läbipaistev kord. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament nõudis oma 3. juuni 2003. aasta resolutsioonis kolmandatele riikidele antava makromajandusliku finantsabi rakendamise kohta makromajandusliku finantsabi raammääruse kehtestamist, et kiirendada otsustamisprotsessi ja luua asjaomase rahastamisvahendi kasutamiseks ametlik ja läbipaistev kord.

| (4) | Nõukogu kehtestas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes kriteeriumid (nn Genvali kriteeriumid), millest makromajandusliku finantsabi tehingute puhul juhinduda. Neid kriteeriume, muu hulgas asjakohase abi liigi (laen, toetus või nende kombinatsioon) määramise kriteeriume tuleks aga ajakohastada ja täpsustada. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kehtestas oma 8. oktoobri 2002. aasta järeldustes kriteeriumid (nn Genvali kriteeriumid), millest makromajandusliku finantsabi tehingute puhul juhinduda. Neid kriteeriume, muu hulgas asjakohase abi liigi (laen, toetus või nende kombinatsioon) määramise kriteeriume tuleks aga ajakohastada ja täpsustada.

| (5) | Nende põhimõtete alusel peaks liidul olema võimalik anda kiiret makromajanduslikku finantsabi, eelkõige viivitamatut tegutsemist nõudvate asjaolude korral, ning suurendada makromajandusliku finantsabi kasutamisel kohaldatavate kriteeriumide selgust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

(5)

Nende põhimõtete alusel peaks liidul olema võimalik anda kiiret makromajanduslikku finantsabi, eelkõige viivitamatut tegutsemist nõudvate asjaolude korral, ning suurendada makromajandusliku finantsabi kasutamisel kohaldatavate kriteeriumide selgust ja läbipaistvust.

| (6) | Komisjon peaks tagama makromajandusliku finantsabi kooskõlastatuse välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muude asjaomaste poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks tagama makromajandusliku finantsabi kooskõlastatuse välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muude asjaomaste poliitikavaldkondadega.

| (7) | Makromajandusliku finantsabi andmisega tuleks toetada liidu välispoliitikat. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus. |
| --- | --- |

(7)

Makromajandusliku finantsabi andmisega tuleks toetada liidu välispoliitikat. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus.

| (8) | Makromajandusliku finantsabiga peaks toetama abisaajate pühendumist liiduga ühistele väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele, aga ka avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(8)

Makromajandusliku finantsabiga peaks toetama abisaajate pühendumist liiduga ühistele väärtustele, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele, aga ka avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (9) | Makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimuseks peaks olema see, et abikõlblik riik järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem ja õigusriigi põhimõte, ning tagab inimõiguste austamise. Komisjon peaks nende eeltingimuste täitmist korrapäraselt jälgima. |
| --- | --- |

(9)

Makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimuseks peaks olema see, et abikõlblik riik järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem ja õigusriigi põhimõte, ning tagab inimõiguste austamise. Komisjon peaks nende eeltingimuste täitmist korrapäraselt jälgima.

| (10) | Makromajandusliku finantsabi andmise riigipõhise otsuse konkreetne eesmärk peaks olema muu hulgas abisaajariigi rahanduse juhtimise tõhususe, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamine. Komisjon peaks nende eesmärkide saavutamist korrapäraselt jälgima. |
| --- | --- |

(10)

Makromajandusliku finantsabi andmise riigipõhise otsuse konkreetne eesmärk peaks olema muu hulgas abisaajariigi rahanduse juhtimise tõhususe, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamine. Komisjon peaks nende eesmärkide saavutamist korrapäraselt jälgima.

| (11) | Makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist kolmandates riikides ja territooriumidel, kus on välisvaluuta lisavajadusest tingitult raskusi välisrahastusega. Makromajandusliku finantsabi raames ei tohiks anda korrapärast finantsabi ning selle esmane eesmärk ei tohiks olla abisaajate majandusliku või sotsiaalse arengu toetamine. |
| --- | --- |

(11)

Makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist kolmandates riikides ja territooriumidel, kus on välisvaluuta lisavajadusest tingitult raskusi välisrahastusega. Makromajandusliku finantsabi raames ei tohiks anda korrapärast finantsabi ning selle esmane eesmärk ei tohiks olla abisaajate majandusliku või sotsiaalse arengu toetamine.

| (12) | Makromajanduslik finantsabi peaks täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude mitmepoolsete finantseerimisasutuste antavat abi ning koormus peaks liidu ja muude rahastajate vahel jagunema õiglaselt. Makromajandusliku finantsabiga tuleks tagada liidu osalemisest tingitud lisandväärtus. |
| --- | --- |

(12)

Makromajanduslik finantsabi peaks täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude mitmepoolsete finantseerimisasutuste antavat abi ning koormus peaks liidu ja muude rahastajate vahel jagunema õiglaselt. Makromajandusliku finantsabiga tuleks tagada liidu osalemisest tingitud lisandväärtus.

| (13) | Selleks et tagada makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaksid abisaajad võtma asjakohased meetmed kõnealuse abiga seotud pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, samuti tuleks ette näha tingimus, et abi kasutamist kontrollib komisjon ja auditeerib kontrollikoda. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaksid abisaajad võtma asjakohased meetmed kõnealuse abiga seotud pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, samuti tuleks ette näha tingimus, et abi kasutamist kontrollib komisjon ja auditeerib kontrollikoda.

| (14) | Vastastikuse mõistmise memorandumite vastuvõtmise kord tuleks valida vastavalt määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kriteeriumidele. Sellega seoses tuleks üldjuhul kasutada nõuandemenetlust, kuid arvestades B-osas sätestatud lävendit ületavate tehingute võimalikku suurt mõju, on asjakohane kasutada nende puhul kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

(14)

Vastastikuse mõistmise memorandumite vastuvõtmise kord tuleks valida vastavalt määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kriteeriumidele. Sellega seoses tuleks üldjuhul kasutada nõuandemenetlust, kuid arvestades B-osas sätestatud lävendit ületavate tehingute võimalikku suurt mõju, on asjakohane kasutada nende puhul kontrollimenetlust.

OSA B – PÕHIMÕTTED

1.   Abi eesmärk

| a) | Makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse abikõlblikele kolmandatele riikidele ja territooriumidele sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi toetust. Selle eesmärk peaks olema taastada nende abikõlblike riikide ja territooriumide jätkusuutlik välisrahastamine, kel on välisrahastusega raskusi. Sellega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks programmitöö perioodil maksebilansi olukorra parandamiseks võetavaid tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, ning asjaomaste lepingute ja programmide tugevam rakendamine liidus. |
| --- | --- |

a)

Makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse abikõlblikele kolmandatele riikidele ja territooriumidele sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi toetust. Selle eesmärk peaks olema taastada nende abikõlblike riikide ja territooriumide jätkusuutlik välisrahastamine, kel on välisrahastusega raskusi. Sellega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks programmitöö perioodil maksebilansi olukorra parandamiseks võetavaid tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, ning asjaomaste lepingute ja programmide tugevam rakendamine liidus.

| b) | Makromajandusliku finantsabi andmise tingimuseks peaks olema see, et komisjon teeb koos mitmepoolsete finantseerimisasutustega eelnevalt kindlaks, et riigil on pärast Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide poolset vahendite eraldamist endiselt suur ja püsiv vajadus välisrahastuse järele, kuigi asjaomane riik või territoorium on juba rakendanud jõulisi majanduse stabiliseerimis- ja reformikavasid. |
| --- | --- |

b)

Makromajandusliku finantsabi andmise tingimuseks peaks olema see, et komisjon teeb koos mitmepoolsete finantseerimisasutustega eelnevalt kindlaks, et riigil on pärast Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide poolset vahendite eraldamist endiselt suur ja püsiv vajadus välisrahastuse järele, kuigi asjaomane riik või territoorium on juba rakendanud jõulisi majanduse stabiliseerimis- ja reformikavasid.

| c) | Makromajanduslik finantsabi peaks olema põhimõtteliselt lühiajaline ning selle andmine tuleks lõpetada kohe, kui olukord välisrahastuse osas on stabiliseerunud. |
| --- | --- |

c)

Makromajanduslik finantsabi peaks olema põhimõtteliselt lühiajaline ning selle andmine tuleks lõpetada kohe, kui olukord välisrahastuse osas on stabiliseerunud.

2.   Abikõlblikud riigid ja territooriumid

Makromajanduslikku finantsabi võivad saada järgmised abikõlblikud kolmandad riigid ja territooriumid:

| — | kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid; |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid;

| — | Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja territooriumid; |
| --- | --- |

—

Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja territooriumid;

| — | erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel muud kolmandad riigid, kellest sõltub kogu piirkonna stabiilsuse tagamine, kes on liidu jaoks strateegiliselt olulised ning kes asuvad geograafiliselt liidu naabruses ja jagavad liidu poliitilisi ja majanduslikke seisukohti. |
| --- | --- |

—

erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel muud kolmandad riigid, kellest sõltub kogu piirkonna stabiilsuse tagamine, kes on liidu jaoks strateegiliselt olulised ning kes asuvad geograafiliselt liidu naabruses ja jagavad liidu poliitilisi ja majanduslikke seisukohti.

3.   Abi vorm

| a) | Makromajanduslikku finantsabi tuleks üldjoontes anda laenuna. Erandkorras võib abi anda ka toetusena või toetuse ja laenu kombinatsioonina. Toetuse asjakohase osa kindlaksmääramisel peaks komisjon oma ettepanekut koostades arvestama võimaliku abisaaja majandusarengut, mille mõõtmisel lähtutakse sissetulekust elaniku kohta ning vaesuse määrast, samuti abisaaja tagasimaksevõimet, mille puhul lähtutakse võla jätkusuutlikkuse analüüsist. Samal ajal tuleks tagada, et koormus jaguneks liidu ja muude rahastajate vahel õiglaselt. Seetõttu peaks komisjon arvesse võtma ka seda, mil määral kohaldavad rahvusvahelised finantseerimisasutused ja muud rahastajad kõnealusele riigile soodustingimusi. |
| --- | --- |

a)

Makromajanduslikku finantsabi tuleks üldjoontes anda laenuna. Erandkorras võib abi anda ka toetusena või toetuse ja laenu kombinatsioonina. Toetuse asjakohase osa kindlaksmääramisel peaks komisjon oma ettepanekut koostades arvestama võimaliku abisaaja majandusarengut, mille mõõtmisel lähtutakse sissetulekust elaniku kohta ning vaesuse määrast, samuti abisaaja tagasimaksevõimet, mille puhul lähtutakse võla jätkusuutlikkuse analüüsist. Samal ajal tuleks tagada, et koormus jaguneks liidu ja muude rahastajate vahel õiglaselt. Seetõttu peaks komisjon arvesse võtma ka seda, mil määral kohaldavad rahvusvahelised finantseerimisasutused ja muud rahastajad kõnealusele riigile soodustingimusi.

| b) | Kui makromajanduslikku finantsabi antakse laenuna, tuleks komisjonile anda volitused laenata vajalikud rahalised vahendid liidu nimel kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ning laenata need seejärel edasi abisaajale. |
| --- | --- |

b)

Kui makromajanduslikku finantsabi antakse laenuna, tuleks komisjonile anda volitused laenata vajalikud rahalised vahendid liidu nimel kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ning laenata need seejärel edasi abisaajale.

| c) | Laenu võtmise ja andmise tehingud tuleks teostada eurodes, kasutades samu väärtuspäevi, ning need tehingud ei tohiks liidu jaoks kaasa tuua laenutähtaegade muutumist ega mis tahes valuuta- või intressiriski. |
| --- | --- |

c)

Laenu võtmise ja andmise tehingud tuleks teostada eurodes, kasutades samu väärtuspäevi, ning need tehingud ei tohiks liidu jaoks kaasa tuua laenutähtaegade muutumist ega mis tahes valuuta- või intressiriski.

| d) | Abisaaja peaks kandma kõik laenutehingutega seotud liidu kulud. |
| --- | --- |

d)

Abisaaja peaks kandma kõik laenutehingutega seotud liidu kulud.

| e) | Abisaaja taotluse korral ja juhul, kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära vähendamist, võib komisjon otsustada esialgse laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või vastavad finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine ja restruktureerimine peaksid toimuma kooskõlas punkti 3 alapunktis d sätestatud tingimustega ega tohiks põhjustada laenu keskmise tagasimaksetähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist. |
| --- | --- |

e)

Abisaaja taotluse korral ja juhul, kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära vähendamist, võib komisjon otsustada esialgse laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või vastavad finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine ja restruktureerimine peaksid toimuma kooskõlas punkti 3 alapunktis d sätestatud tingimustega ega tohiks põhjustada laenu keskmise tagasimaksetähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Finantssätted

| a) | Toetusena antava makromajandusliku finantsabi suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

a)

Toetusena antava makromajandusliku finantsabi suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| b) | Laenu vormis antav makromajanduslik finantsabi tuleks eraldada vastavalt määrusele välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta. Eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

b)

Laenu vormis antav makromajanduslik finantsabi tuleks eraldada vastavalt määrusele välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta. Eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| c) | Eelarvepädevad institutsioonid peaksid kinnitama iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piirides. |
| --- | --- |

c)

Eelarvepädevad institutsioonid peaksid kinnitama iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piirides.

5.   Abi suurus

| a) | Abi suuruse kindlaksmääramisel tuleks lähtuda abikõlbliku riigi või territooriumi välisrahastamise vajadusest ning arvesse tuleks võtta ka riigi või territooriumi suutlikkust finantseerida end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Need rahastamisvajadused peaks kindlaks määrama komisjon koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, võttes aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud ja läbipaistvad tõendavad dokumendid. Eelkõige peaks komisjon lähtuma Rahvusvahelise Valuutafondi poolt asjakohase riigi või territooriumi kohta koostatud viimastest maksebilansi prognoosidest ning võtma arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust, aga ka abikõlblikus riigis või asjaomasel territooriumil juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

a)

Abi suuruse kindlaksmääramisel tuleks lähtuda abikõlbliku riigi või territooriumi välisrahastamise vajadusest ning arvesse tuleks võtta ka riigi või territooriumi suutlikkust finantseerida end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Need rahastamisvajadused peaks kindlaks määrama komisjon koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, võttes aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud ja läbipaistvad tõendavad dokumendid. Eelkõige peaks komisjon lähtuma Rahvusvahelise Valuutafondi poolt asjakohase riigi või territooriumi kohta koostatud viimastest maksebilansi prognoosidest ning võtma arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust, aga ka abikõlblikus riigis või asjaomasel territooriumil juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid.

| b) | Komisjoni dokumendid peaksid sisaldama teavet ka välisvaluutareservide prognoositava suuruse kohta ilma makromajandusliku finantsabita – seda tuleks võrrelda piisavaks peetava tasemega ning mõõtmisel tuleks tugineda sellistele asjakohastele näitajatele nagu abisaajariigi reservide ja lühiajalise välisvõla suhe ning reservide ja impordi suhe. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni dokumendid peaksid sisaldama teavet ka välisvaluutareservide prognoositava suuruse kohta ilma makromajandusliku finantsabita – seda tuleks võrrelda piisavaks peetava tasemega ning mõõtmisel tuleks tugineda sellistele asjakohastele näitajatele nagu abisaajariigi reservide ja lühiajalise välisvõla suhe ning reservide ja impordi suhe.

| c) | Makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti tuleks arvestada liidu osalemisega saavutatavat lisandväärtust. |
| --- | --- |

c)

Makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti tuleks arvestada liidu osalemisega saavutatavat lisandväärtust.

| d) | Kui abisaaja rahastamisvajadus väheneb makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil olulisel määral (võrreldes algsete prognoosidega), peaks komisjon vähendama antava abi summat või peatama või tühistama abi andmise, kasutades nõuandemenetlust juhul, kui abi suurus on maksimaalselt 90 miljonit eurot, ning kontrollimenetlust, kui abi suurus ületab 90 miljonit eurot. |
| --- | --- |

d)

Kui abisaaja rahastamisvajadus väheneb makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil olulisel määral (võrreldes algsete prognoosidega), peaks komisjon vähendama antava abi summat või peatama või tühistama abi andmise, kasutades nõuandemenetlust juhul, kui abi suurus on maksimaalselt 90 miljonit eurot, ning kontrollimenetlust, kui abi suurus ületab 90 miljonit eurot.

6.   Tingimused

| a) | Makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimuseks peaks olema see, et abikõlblik riik või -territoorium järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem ja õigusriigi põhimõte, ning tagab inimõiguste austamise. Komisjon peaks esitama selle tingimuse täitmise kohta üldsusele kättesaadava hinnangu (1) ning jälgima tingimuse täitmist kogu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul. Selle punkti kohaldamine peaks olema kooskõlas otsusega, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine. |
| --- | --- |

a)

Makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimuseks peaks olema see, et abikõlblik riik või -territoorium järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem ja õigusriigi põhimõte, ning tagab inimõiguste austamise. Komisjon peaks esitama selle tingimuse täitmise kohta üldsusele kättesaadava hinnangu (1) ning jälgima tingimuse täitmist kogu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul. Selle punkti kohaldamine peaks olema kooskõlas otsusega, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine.

| b) | Makromajandusliku finantsabi andmise tingimuseks peaks olema ka mitte-ennetav krediidikokkulepe abikõlbliku riigi või territooriumi ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel, kusjuures see peab vastama järgmistele tingimustele:






  — | kokkuleppe eesmärk on leevendada lühiajalisi maksebilansi raskusi, mis on ühtlasi kooskõlas makromajandusliku finantsabi andmise eesmärgiga; |
| --- | --- | --- |

b)

Makromajandusliku finantsabi andmise tingimuseks peaks olema ka mitte-ennetav krediidikokkulepe abikõlbliku riigi või territooriumi ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel, kusjuures see peab vastama järgmistele tingimustele:

—

kokkuleppe eesmärk on leevendada lühiajalisi maksebilansi raskusi, mis on ühtlasi kooskõlas makromajandusliku finantsabi andmise eesmärgiga;

| — | rakendatakse jõulisi kohandamismeetmeid, mis on kooskõlas punkti 1 alapunktis a määratletud makromajandusliku finantsabi eesmärkidega. |
| --- | --- |

—

rakendatakse jõulisi kohandamismeetmeid, mis on kooskõlas punkti 1 alapunktis a määratletud makromajandusliku finantsabi eesmärkidega.

| c) | Abi väljamaksed peaksid sõltuma Rahvusvahelise Valuutafondi poolt heaks kiidetud poliitilise programmi jätkuvast rahuldavast elluviimisest ning käesoleva punkti alapunktis a osutatud eeltingimuse täitmisest. Samuti peaks abisaaja rakendama teatava ajavahemiku jooksul mitmeid täpselt kindlaks määratud ning struktuurireformidele ja usaldusväärsele avaliku sektori finantsjuhtimisele keskenduvaid majanduspoliitilisi meetmeid, mis lepitakse kokku komisjoni ja abisaaja vahel ning sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

c)

Abi väljamaksed peaksid sõltuma Rahvusvahelise Valuutafondi poolt heaks kiidetud poliitilise programmi jätkuvast rahuldavast elluviimisest ning käesoleva punkti alapunktis a osutatud eeltingimuse täitmisest. Samuti peaks abisaaja rakendama teatava ajavahemiku jooksul mitmeid täpselt kindlaks määratud ning struktuurireformidele ja usaldusväärsele avaliku sektori finantsjuhtimisele keskenduvaid majanduspoliitilisi meetmeid, mis lepitakse kokku komisjoni ja abisaaja vahel ning sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.

| d) | Pidades silmas vajadust kaitsta liidu finantshuve ja parandada abisaajariikide või -territooriumide juhtimist, peaks vastastikuse mõistmise memorandum hõlmama meetmeid, mille eesmärk on riigi rahanduse juhtimissüsteemide tõhususe, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamine. |
| --- | --- |

d)

Pidades silmas vajadust kaitsta liidu finantshuve ja parandada abisaajariikide või -territooriumide juhtimist, peaks vastastikuse mõistmise memorandum hõlmama meetmeid, mille eesmärk on riigi rahanduse juhtimissüsteemide tõhususe, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamine.

| e) | Poliitikameetmete väljatöötamisel tuleks nõuetekohaselt arvestada ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, eeskirjadel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning liidu välispoliitika muid prioriteete. |
| --- | --- |

e)

Poliitikameetmete väljatöötamisel tuleks nõuetekohaselt arvestada ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, eeskirjadel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning liidu välispoliitika muid prioriteete.

| f) | Poliitikameetmed peaksid olema kooskõlas liidu ja abisaaja vahel sõlmitud kehtivate partnerlus-, koostöö- või assotsieerimislepingutega ning makromajanduslike kohandamis- ja struktuurireformikavadega, mida abisaaja rakendab Rahvusvahelise Valuutafondi toel. |
| --- | --- |

f)

Poliitikameetmed peaksid olema kooskõlas liidu ja abisaaja vahel sõlmitud kehtivate partnerlus-, koostöö- või assotsieerimislepingutega ning makromajanduslike kohandamis- ja struktuurireformikavadega, mida abisaaja rakendab Rahvusvahelise Valuutafondi toel.

7.   Menetlus

| a) | Makromajanduslikku finantsabi sooviv riik või territoorium esitab selleks komisjonile kirjaliku taotluse. Komisjon kontrollib, kas punktides 1, 2, 4 ja 6 esitatud tingimused on täidetud, ning võib seejärel teha ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus. |
| --- | --- |

a)

Makromajanduslikku finantsabi sooviv riik või territoorium esitab selleks komisjonile kirjaliku taotluse. Komisjon kontrollib, kas punktides 1, 2, 4 ja 6 esitatud tingimused on täidetud, ning võib seejärel teha ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus.

| b) | Laenuandmise otsuses tuleks täpsustada makromajandusliku finantsabi suurus, laenu keskmine maksimaalne tagasimaksetähtaeg ja osamaksete maksimaalne arv. Kui otsus hõlmab toetust, tuleks täpsustada ka toetuse suurus ning maksimaalne osamaksete arv. Toetuse andmise otsusega peaks kaasnema ka toetuse (või osalise toetuse) andmise põhjendus. Nii laenu kui ka toetuse andmise korral tuleks kindlaks määrata makromajandusliku finantsabi andmise ajavahemik. Reeglina ei ületa see ajavahemik kolme aastat. Kui komisjon teeb ettepaneku võtta vastu uus makromajandusliku finantsabi andmise otsus, peaks ta esitama punkti 12 alapunktis c osutatud teabe. |
| --- | --- |

b)

Laenuandmise otsuses tuleks täpsustada makromajandusliku finantsabi suurus, laenu keskmine maksimaalne tagasimaksetähtaeg ja osamaksete maksimaalne arv. Kui otsus hõlmab toetust, tuleks täpsustada ka toetuse suurus ning maksimaalne osamaksete arv. Toetuse andmise otsusega peaks kaasnema ka toetuse (või osalise toetuse) andmise põhjendus. Nii laenu kui ka toetuse andmise korral tuleks kindlaks määrata makromajandusliku finantsabi andmise ajavahemik. Reeglina ei ületa see ajavahemik kolme aastat. Kui komisjon teeb ettepaneku võtta vastu uus makromajandusliku finantsabi andmise otsus, peaks ta esitama punkti 12 alapunktis c osutatud teabe.

| c) | Makromajandusliku finantsabi andmise otsuse vastuvõtmise järel peaks komisjon leppima abisaajaga vastastikuse mõistmise memorandumis kokku poliitikameetmetes, millele on osutatud punkti 6 alapunktides c, d, e ja f, kasutades nõuandemenetlust juhul, kui abi suurus on maksimaalselt 90 miljonit eurot, ning kontrollimenetlust, kui abi suurus ületab 90 miljonit eurot. |
| --- | --- |

c)

Makromajandusliku finantsabi andmise otsuse vastuvõtmise järel peaks komisjon leppima abisaajaga vastastikuse mõistmise memorandumis kokku poliitikameetmetes, millele on osutatud punkti 6 alapunktides c, d, e ja f, kasutades nõuandemenetlust juhul, kui abi suurus on maksimaalselt 90 miljonit eurot, ning kontrollimenetlust, kui abi suurus ületab 90 miljonit eurot.

| d) | Pärast makromajandusliku finantsabi andmise otsuse vastuvõtmist peaks komisjon leppima abisaajaga kokku abi üksikasjalikud finantstingimused. Need üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse toetus- või laenulepingus. |
| --- | --- |

d)

Pärast makromajandusliku finantsabi andmise otsuse vastuvõtmist peaks komisjon leppima abisaajaga kokku abi üksikasjalikud finantstingimused. Need üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse toetus- või laenulepingus.

| e) | Komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu konkreetsele riigile antava abiga, sh abi väljamaksetega, seotud arengutest ning esitama nendele institutsioonidele õigeaegselt asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

e)

Komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu konkreetsele riigile antava abiga, sh abi väljamaksetega, seotud arengutest ning esitama nendele institutsioonidele õigeaegselt asjakohased dokumendid.

8.   Rakendamine ja finantsjuhtimine

| a) | Komisjon peaks rakendama makromajanduslikku finantsabi vastavalt liidu finantseeskirjadele. |
| --- | --- |

a)

Komisjon peaks rakendama makromajanduslikku finantsabi vastavalt liidu finantseeskirjadele.

| b) | Makromajandusliku finantsabi rakendamisel tuleks kasutada otsest tsentraliseeritud haldamist. |
| --- | --- |

b)

Makromajandusliku finantsabi rakendamisel tuleks kasutada otsest tsentraliseeritud haldamist.

| c) | Eelarvelised kulukohustused tuleks võtta käesoleva punktiga kooskõlas tehtud komisjoni otsuste alusel. Kui makromajanduslikku finantsabi antakse mitme eelarveaasta jooksul, võib selle eelarvelised kulukohustused jagada iga-aastasteks osamakseteks. |
| --- | --- |

c)

Eelarvelised kulukohustused tuleks võtta käesoleva punktiga kooskõlas tehtud komisjoni otsuste alusel. Kui makromajanduslikku finantsabi antakse mitme eelarveaasta jooksul, võib selle eelarvelised kulukohustused jagada iga-aastasteks osamakseteks.

9.   Abi väljamaksmine

| a) | Makromajandusliku finantsabi väljamaksed tuleks teha abisaaja keskpangale. |
| --- | --- |

a)

Makromajandusliku finantsabi väljamaksed tuleks teha abisaaja keskpangale.

| b) | Makromajanduslik finantsabi tuleks välja maksta järjestikuste maksetena, mis sõltuvad punkti 6 alapunktis a osutatud eeltingimuse ja punkti 6 alapunktides b ja c osutatud tingimuste täitmisest. |
| --- | --- |

b)

Makromajanduslik finantsabi tuleks välja maksta järjestikuste maksetena, mis sõltuvad punkti 6 alapunktis a osutatud eeltingimuse ja punkti 6 alapunktides b ja c osutatud tingimuste täitmisest.

| c) | Komisjon peaks korrapäraste ajavahemike järel kontrollima, et punkti 6 alapunktides b ja c osutatud tingimused on jätkuvalt täidetud. |
| --- | --- |

c)

Komisjon peaks korrapäraste ajavahemike järel kontrollima, et punkti 6 alapunktides b ja c osutatud tingimused on jätkuvalt täidetud.

| d) | Kui punkti 6 alapunktis a osutatud eeltingimust ja punkti 6 alapunktides b ja c osutatud tingimusi ei täideta, peaks komisjon makromajandusliku finantsabi väljamaksed ajutiselt peatama või tühistama. Sellisel juhul peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule peatamise või tühistamise põhjendused. |
| --- | --- |

d)

Kui punkti 6 alapunktis a osutatud eeltingimust ja punkti 6 alapunktides b ja c osutatud tingimusi ei täideta, peaks komisjon makromajandusliku finantsabi väljamaksed ajutiselt peatama või tühistama. Sellisel juhul peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule peatamise või tühistamise põhjendused.

10.   Toetusmeetmed

Liidu eelarvevahendeid võib kasutada makromajandusliku finantsabi rakendamiseks vajalike kulude katteks.

11.   Liidu finantshuvide kaitse

| a) | Kõigis riigipõhiste otsuste põhjal sõlmitud lepingutes peaksid sisalduma sätted, millega tagatakse, et abisaajad kontrollivad korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtavad asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ennetamiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik riigipõhise otsuse alusel antud ebaseaduslikult omastatud rahalised vahendid. |
| --- | --- |

a)

Kõigis riigipõhiste otsuste põhjal sõlmitud lepingutes peaksid sisalduma sätted, millega tagatakse, et abisaajad kontrollivad korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtavad asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ennetamiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik riigipõhise otsuse alusel antud ebaseaduslikult omastatud rahalised vahendid.

| b) | Riigipõhiste otsuste põhjal sõlmitud lepingutes tuleks ette näha liidu finantshuvide kaitse vastavalt liidu asjaomastele õigusaktidele, eelkõige seoses pettuste, korruptsioonijuhtude ja muude rikkumistega. |
| --- | --- |

b)

Riigipõhiste otsuste põhjal sõlmitud lepingutes tuleks ette näha liidu finantshuvide kaitse vastavalt liidu asjaomastele õigusaktidele, eelkõige seoses pettuste, korruptsioonijuhtude ja muude rikkumistega.

| c) | Punkti 6 alapunktis c osutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga tuleks komisjonile ja kontrollikojale anda selgesõnaliselt õigus teostada makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid (näiteks tegevuse hindamine). Memorandumis tuleks samuti anda komisjonile või tema esindajatele selgesõnalised volitused kohapealsete kontrollide ja uurimiste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

c)

Punkti 6 alapunktis c osutatud vastastikuse mõistmise memorandumiga tuleks komisjonile ja kontrollikojale anda selgesõnaliselt õigus teostada makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid (näiteks tegevuse hindamine). Memorandumis tuleks samuti anda komisjonile või tema esindajatele selgesõnalised volitused kohapealsete kontrollide ja uurimiste läbiviimiseks.

| d) | Makromajandusliku finantsabi rakendamise ajal peaks komisjon viima läbi tegevuse hindamisi, et kontrollida abisaaja finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui see on abi andmise seisukohast oluline. |
| --- | --- |

d)

Makromajandusliku finantsabi rakendamise ajal peaks komisjon viima läbi tegevuse hindamisi, et kontrollida abisaaja finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui see on abi andmise seisukohast oluline.

| e) | Riigipõhiste otsuste põhjal sõlmitud lepingutes tuleks sätestada, et liidul on õigus nõuda toetuse täielikku tagasimaksmist ja/või laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et abisaaja on makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve. |
| --- | --- |

e)

Riigipõhiste otsuste põhjal sõlmitud lepingutes tuleks sätestada, et liidul on õigus nõuda toetuse täielikku tagasimaksmist ja/või laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et abisaaja on makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.

12.   Aastaaruanne

| a) | Komisjon peaks kontrollima makromajandusliku finantsabi kasutamisel tehtavaid edusamme ning peaks esitama selle kohta iga aasta 30. juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande. |
| --- | --- |

a)

Komisjon peaks kontrollima makromajandusliku finantsabi kasutamisel tehtavaid edusamme ning peaks esitama selle kohta iga aasta 30. juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

| b) | Aastaaruandes tuleks hinnata abisaajate majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning punkti 6 alapunktis c osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

b)

Aastaaruandes tuleks hinnata abisaajate majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning punkti 6 alapunktis c osutatud poliitikameetmete rakendamisel tehtud edusamme.

| c) | Samuti tuleks aruandes esitada ajakohastatud teave laenuks ja toetusteks ette nähtud eelarvevahendite kohta, pidades silmas kavandatavaid tegevusi. |
| --- | --- |

c)

Samuti tuleks aruandes esitada ajakohastatud teave laenuks ja toetusteks ette nähtud eelarvevahendite kohta, pidades silmas kavandatavaid tegevusi.

13.   Hindamine

| a) | Komisjon peaks saatma Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruanded, milles hinnatakse makromajandusliku finantsabi viimatiste tehingute tulemusi ja tulemuslikkust, samuti seda, mil määral on need aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

a)

Komisjon peaks saatma Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruanded, milles hinnatakse makromajandusliku finantsabi viimatiste tehingute tulemusi ja tulemuslikkust, samuti seda, mil määral on need aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

| b) | Komisjon peaks korrapäraselt ja vähemalt iga nelja aasta järel hindama makromajandusliku finantsabi andmist ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta üksikasjaliku ülevaate. Sellise hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas makromajandusliku finantsabi eesmärgid on täidetud ning kas makromajandusliku finantsabi tingimused, sh punkti 7 alapunktis c kehtestatud normid, on jätkuvalt täidetud, samuti peaks sellise hindamise eesmärk olema võimaldada komisjonil teha soovitusi tulevaste tehingute täiustamiseks. Ühtlasi peaks komisjon hindama makromajandusliku finantsabi andmisel tehtavat koostööd Euroopa või mitmepoolsete finantseerimisasutustega. |
| --- | --- |

b)

Komisjon peaks korrapäraselt ja vähemalt iga nelja aasta järel hindama makromajandusliku finantsabi andmist ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta üksikasjaliku ülevaate. Sellise hindamise eesmärk peaks olema kontrollida, kas makromajandusliku finantsabi eesmärgid on täidetud ning kas makromajandusliku finantsabi tingimused, sh punkti 7 alapunktis c kehtestatud normid, on jätkuvalt täidetud, samuti peaks sellise hindamise eesmärk olema võimaldada komisjonil teha soovitusi tulevaste tehingute täiustamiseks. Ühtlasi peaks komisjon hindama makromajandusliku finantsabi andmisel tehtavat koostööd Euroopa või mitmepoolsete finantseerimisasutustega.

---

(1)  See hinnang põhineb aastaaruandel, milles käsitletakse inimõigusi ja demokraatiat kogu maailmas ning mille esitamise kohustus nähti ette ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus ja tegevuskavas (nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldused inimõiguste ja demokraatia kohta).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Infosüsteemide vastu suunatud ründed ***I

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 075/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0517),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 83 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 83 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0293/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 4. mai 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja 21. juuni 2013. aasta kirjas antud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja 21. juuni 2013. aasta kirjas antud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0224/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. juulil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/40/EL) lõplikule kujule).

---

| 26.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Paranduseelarve projekt nr 1/2013 – Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisega seotud kulud

Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta, III jagu – Komisjon (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”), eelkõige selle punkti 29, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”), eelkõige selle punkti 29,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et võtta arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemisest tingitud kulusid (COM(2013)0157),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. märtsil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. märtsil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2013 (COM(2013)0156),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2013. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2013. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0246/2013),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 1/2013 soovitakse kaasata 2013. aasta eelarvesse kulukohustuste ja maksete assigneeringud nende kulude katmiseks, mis on seotud Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga 1. juulil 2013; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 1/2013 soovitakse kaasata 2013. aasta eelarvesse kulukohustuste ja maksete assigneeringud nende kulude katmiseks, mis on seotud Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga 1. juulil 2013;

| B. | arvestades, et komisjon esitas kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 29 paralleelselt ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku kohandamiseks, et kõnealuseid muudatusi arvesse võtta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon esitas kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 29 paralleelselt ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku kohandamiseks, et kõnealuseid muudatusi arvesse võtta;

| C. | arvestades, et kulukohustuste assigneeringute kavandatav suurenemine summas 655,1 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kavandatav suurenemine summas 374 miljonit eurot peegeldab 30. juuni 2011. aasta ühinemiskonverentsil kokku lepitud finantspaketti, kuid ilma rubriigita 5, sest Horvaatia ühinemisega seotud halduskulusid on 2013. aasta eelarves juba arvesse võetud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kulukohustuste assigneeringute kavandatav suurenemine summas 655,1 miljonit eurot ja maksete assigneeringute kavandatav suurenemine summas 374 miljonit eurot peegeldab 30. juuni 2011. aasta ühinemiskonverentsil kokku lepitud finantspaketti, kuid ilma rubriigita 5, sest Horvaatia ühinemisega seotud halduskulusid on 2013. aasta eelarves juba arvesse võetud;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 1/2013 ja nõukogu seisukoha selle kohta; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 1/2013 ja nõukogu seisukoha selle kohta;

| 2. | rõhutab, et kõnealune paranduseelarve, mis on pelgalt Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (mille põhjal Horvaatiast saab liidu 28. liikmesriik) suhtes saavutatud ühehäälse kokkuleppe tagajärg, on üksnes tehnilise iseloomuga; rõhutab, et käimasolevast poliitilisest institutsioonidevahelisest arutelust selle üle, kuidas lahendada 2012. aasta täitmata maksekohustuste küsimus, ja paranduseelarve projekti nr 2/2013 läbirääkimistest on kõnealune paranduseelarve seetõttu eraldi hoitud; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kõnealune paranduseelarve, mis on pelgalt Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (mille põhjal Horvaatiast saab liidu 28. liikmesriik) suhtes saavutatud ühehäälse kokkuleppe tagajärg, on üksnes tehnilise iseloomuga; rõhutab, et käimasolevast poliitilisest institutsioonidevahelisest arutelust selle üle, kuidas lahendada 2012. aasta täitmata maksekohustuste küsimus, ja paranduseelarve projekti nr 2/2013 läbirääkimistest on kõnealune paranduseelarve seetõttu eraldi hoitud;

| 3. | tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 kohaselt kaetakse kõnealune paranduseelarve vahenditega, mis saadakse finantsraamistiku kohandamise teel, nimelt 2013. aasta kulukohustuste ja maksete ülemmäärade läbivaatamise teel; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 kohaselt kaetakse kõnealune paranduseelarve vahenditega, mis saadakse finantsraamistiku kohandamise teel, nimelt 2013. aasta kulukohustuste ja maksete ülemmäärade läbivaatamise teel;

| 4. | kordab oma seisukohta, et Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kaheksanädalast tähtaega liikmesriikide parlamentide teavitamiseks uutest õigusaktide eelnõudest ei kohaldata eelarveküsimustele; peab kahetsusväärseks, et kuigi käesoleva paranduseelarve jõustamiseks on väga vähe aega, ei esitanud nõukogu oma seisukohta selle aja jooksul, mille tagajärjel on parlamendil aluslepingu kohaseks paranduseelarve vastuvõtmiseks vähem aega; |
| --- | --- |

4.

kordab oma seisukohta, et Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kaheksanädalast tähtaega liikmesriikide parlamentide teavitamiseks uutest õigusaktide eelnõudest ei kohaldata eelarveküsimustele; peab kahetsusväärseks, et kuigi käesoleva paranduseelarve jõustamiseks on väga vähe aega, ei esitanud nõukogu oma seisukohta selle aja jooksul, mille tagajärjel on parlamendil aluslepingu kohaseks paranduseelarve vastuvõtmiseks vähem aega;

| 5. | peab kahetsusväärseks ka seda, et isegi pärast kaheksa nädala möödumist oli nõukogul paranduseelarve suhtes raske kokkulepet saavutada, mille tagajärjel tekkis viivitus Horvaatiale rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisel 1. juulil 2013. aastal; hoiatab, et sellest ei tohi saada tulevaste laienemiste suhtes pretsedenti; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks ka seda, et isegi pärast kaheksa nädala möödumist oli nõukogul paranduseelarve suhtes raske kokkulepet saavutada, mille tagajärjel tekkis viivitus Horvaatiale rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemisel 1. juulil 2013. aastal; hoiatab, et sellest ei tohi saada tulevaste laienemiste suhtes pretsedenti;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu suutis lõpuks kokku leppida, et maksete 2013. aasta ülemmäära suurendatakse ilma igasuguse tasaarvestuseta nõutud 374 miljoni euro võrra; on seisukohal, et kuna summa on piiratud ja 2013. aasta eelarves napib maksete assigneeringuid, siis on see õige viis täita kohustust, mille liikmesriigid võtsid ühinemislepingu allkirjastamisel, ja järgida 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 sätteid; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu suutis lõpuks kokku leppida, et maksete 2013. aasta ülemmäära suurendatakse ilma igasuguse tasaarvestuseta nõutud 374 miljoni euro võrra; on seisukohal, et kuna summa on piiratud ja 2013. aasta eelarves napib maksete assigneeringuid, siis on see õige viis täita kohustust, mille liikmesriigid võtsid ühinemislepingu allkirjastamisel, ja järgida 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 29 sätteid;

| 7. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kulukohustuste läbivaatamise osas otsustas nõukogu mitte arvestada, milline poliitiline tähtsus on komisjoni ettepaneku sellisel kujul vastuvõtmisel, ja otsustas hoopis nõutavad assigneeringud tasaarvestada; leiab, et see seisukoht on vastuolus ühinemislepingu allkirjastamisel tehtud ühehäälse otsuse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe mõttega; rõhutab, et selline otsus on vale poliitiline märguanne mitte ainult Horvaatiale, vaid ka teistele kandidaatriikidele; rõhutab, et seda otsust aktsepteeritakse vaid seetõttu, et see puudutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) viimast 6 kuud; märgib, et sellest ei tohiks saada pretsedent järgmistele laienemistele, mis võivad toimuda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal (2014–2020); |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et kulukohustuste läbivaatamise osas otsustas nõukogu mitte arvestada, milline poliitiline tähtsus on komisjoni ettepaneku sellisel kujul vastuvõtmisel, ja otsustas hoopis nõutavad assigneeringud tasaarvestada; leiab, et see seisukoht on vastuolus ühinemislepingu allkirjastamisel tehtud ühehäälse otsuse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe mõttega; rõhutab, et selline otsus on vale poliitiline märguanne mitte ainult Horvaatiale, vaid ka teistele kandidaatriikidele; rõhutab, et seda otsust aktsepteeritakse vaid seetõttu, et see puudutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) viimast 6 kuud; märgib, et sellest ei tohiks saada pretsedent järgmistele laienemistele, mis võivad toimuda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal (2014–2020);

| 8. | peab kahetsusväärseks, et rubriigi 5 kasutamist nähakse kulukohustuste tasaarvestuse peamise allikana, sest selle tagajärjel võib jääda puudu vahenditest, mida on vaja töötasude korrigeerimiseks, kui kohus peaks selles vaidlusi tekitanud küsimuses veel 2013. aastal otsuse tegema; |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks, et rubriigi 5 kasutamist nähakse kulukohustuste tasaarvestuse peamise allikana, sest selle tagajärjel võib jääda puudu vahenditest, mida on vaja töötasude korrigeerimiseks, kui kohus peaks selles vaidlusi tekitanud küsimuses veel 2013. aastal otsuse tegema;

| 9. | võttes arvesse asjaolu, et Horvaatiale vajalike rahaliste vahendite eraldamine on poliitiliselt oluline ja juriidiliselt hädavajalik, otsustab siiski nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta muutmata kujul heaks kiita; |
| --- | --- |

9.

võttes arvesse asjaolu, et Horvaatiale vajalike rahaliste vahendite eraldamine on poliitiliselt oluline ja juriidiliselt hädavajalik, otsustab siiski nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2013 kohta muutmata kujul heaks kiita;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 66, 8.3.2013.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---